title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar ko nosaka konkrētus noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/848 piemērošanu attiecībā uz dokumentiem, kuri vajadzīgi pārejas periodu atzīšanai ar atpakaļejošu spēku, attiecībā uz bioloģisko produktu ražošanu un dalībvalstu sniedzamo informāciju

text:
                            EIROPAS
                            KOMISIJA
                                                     Briselē, 26.3.2020.
                                                     C(2020) 1772 final
                     KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..
                                         (26.3.2020),
   ar ko nosaka konkrētus noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)
      2018/848 piemērošanu attiecībā uz dokumentiem, kuri vajadzīgi pārejas periodu
       atzīšanai ar atpakaļejošu spēku, attiecībā uz bioloģisko produktu ražošanu un
                             dalībvalstu sniedzamo informāciju
                                 (Dokuments attiecas uz EEZ)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..
                                                 (26.3.2020),
     ar ko nosaka konkrētus noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)
        2018/848 piemērošanu attiecībā uz dokumentiem, kuri vajadzīgi pārejas periodu
          atzīšanai ar atpakaļejošu spēku, attiecībā uz bioloģisko produktu ražošanu un
                                     dalībvalstu sniedzamo informāciju
                                          (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par
   bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK)
   Nr. 834/20071, un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu, 14. panta 3. punktu, 15. panta 3. punktu,
   16. panta 3. punktu, 17. panta 3. punktu un 26. panta 7. punkta d) apakšpunktu,
   tā kā:
   (1)      Regulas (ES) 2018/848 III nodaļā ir noteikti vispārīgi noteikumi par bioloģisko
            produktu ražošanu, bet sīki izstrādāti ražošanas noteikumi ir izklāstīti minētās regulas
            II pielikumā. Lai nodrošinātu saskaņotus minētās regulas īstenošanas nosacījumus,
            būtu jānosaka daži papildu noteikumi.
   (2)      Lai pārietu uz bioloģiskās ražošanas metodi, visiem izmantotajiem līdzekļiem ir
            vajadzīgi noteikti pielāgošanās periodi. Vajadzīgais pārejas periods sākas agrākais pēc
            tam, kad lauksaimnieks vai operators, kas audzē aļģes vai akvakultūras dzīvniekus, par
            darbību ir paziņojis kompetentajām iestādēm. Izņēmuma kārtā un ar konkrētiem
            nosacījumiem par pārejas perioda daļu drīkst ar atpakaļejošu spēku atzīt iepriekšējo
            periodu. Būtu jākonkretizē, kādi dokumenti ir iesniedzami kompetentajām iestādēm,
            lai tās ar atpakaļejošu spēku atzītu iepriekšējo periodu.
   (3)      Lai nodrošinātu, ka bioloģiskajā lopkopībā tiek ievēroti augsti dzīvnieku labturības
            standarti, kuros ņemtas vērā katras sugas specifiskās vajadzības, ir jānosaka liellopu,
            aitu, kazu, zirgu dzimtas dzīvnieku, briežu dzimtas dzīvnieku, cūku, mājputnu un trušu
            blīvums, tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums un to iezīmes, kā
            arī ēku un āra platību tehniskās prasības un iezīmes. Turklāt būtu jānosaka arī
            minimālie periodi, kuros zīdāmus dzīvniekus vēlams barot ar mātes pienu un kuri šajā
            sakarā jāievēro.
   (4)      Lai nodrošinātu, ka bioloģiskajā akvakultūrā tiek ievēroti augsti dzīvnieku labturības
            standarti, kuros ņemtas vērā katras sugas specifiskās vajadzības, attiecībā uz katru
            sugu vai sugu grupu ir jānosaka arī noteikumi par akvakultūras dzīvnieku ielaiduma
            blīvumu un ražošanas sistēmu un turēšanas sistēmu iezīmēm.
   (5)      Pārstrādāti bioloģiskie produkti būtu jāražo, izmantojot pārstrādes metodes, kas
            garantē, ka visos bioloģiskās ražošanas posmos tiek saglabātas produktu bioloģiskās
   1
            OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.
LV                                                     1                                             LV
 ---pagebreak---         iezīmes un īpašības. Ņemot vērā lielo skaitu paņēmienu, ko bioloģiskajā ražošanā
        izmanto pārtikas produktu pārstrādē, izveidot izsmeļošu sarakstu ar visiem atļautajiem
        paņēmieniem nav iespējams. Tāpēc būtu vispārīgi jāuzskata, ka bioloģiskajā ražošanā
        atļauts pārtikas produktu pārstrādē izmantot paņēmienus, kas atbilst Regulā (ES)
        2018/848 izklāstītajiem principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem.
   (6)  Tomēr attiecībā uz dažiem paņēmieniem, ko izmanto konkrētu bioloģisko pārtikas
        produktu pārstrādē, dalībvalstu viedokļi par paņēmiena atbilstību principiem un
        attiecīgajiem ražošanas noteikumiem, kas Regulā (ES) 2018/848 noteikti attiecībā uz
        konkrētu produktu ražošanu, var atšķirties. Attiecībā uz šādiem gadījumiem jāparedz
        noteikumi, kā šāds paņēmiens novērtējams un – ja tā atbilstība minētajiem principiem
        un ražošanas noteikumiem tiek apstiprināta – kā Komisija, attiecīgā gadījumā ar
        konkrētiem nosacījumiem, var atļaut to izmantot konkrētu pārtikas produktu ražošanā.
   (7)  Lai ražotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 609/20132 1. panta
        1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos maisījumus zīdaiņiem, papildu ēdināšanas
        maisījumus zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku un lai izpildītu
        sastāva prasības, kas attiecīgajiem produktiem noteiktas minētajā regulā un uz minētās
        regulas 11. panta 1. punkta pamata pieņemtajos tiesību aktos vai piemērojamas
        produktiem, kurus reglamentē Komisijas Direktīva 2006/125/EK3, var būt jāizmanto
        jonu apmaiņas un adsorbcijas sveķu paņēmieni. Ir jāatļauj šo kategoriju produktu
        ražošanā izmantot jonu apmaiņas un adsorbcijas paņēmienus.
   (8)  Līdzīgi kā noteikts attiecībā uz paņēmieniem, ko atļauts izmantot pārtikas produktu
        pārstrādē, būtu jānosaka, ka nav izmantojami paņēmieni, kas atjauno bioloģiskās
        barības pārstrādes un uzglabāšanas laikā zaudētās īpašības vai kas labo bioloģiskās
        barības pārstrādē pieļautas nolaidības rezultātus, vai kā citādi var būt maldinoši
        attiecībā uz to produktu patieso iedabu, kurus paredzēts tirgot kā bioloģisko barību.
   (9)  Ņemot vērā lielo skaitu paņēmienu, ko bioloģiskajā ražošanā izmanto konkrētu barības
        produktu pārstrādē, izveidot izsmeļošu sarakstu ar visiem atļautajiem paņēmieniem
        nav iespējams. Tāpēc bioloģiskajā ražošanā būtu vispārīgi jāatļauj barības produktu
        pārstrādē izmantot paņēmienus, kas atbilst Regulā (ES) 2018/848 izklāstītajiem
        principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem.
   (10) Tomēr attiecībā uz dažiem paņēmieniem, ko izmanto konkrētu bioloģiskās barības
        produktu pārstrādē, dalībvalstu viedokļi par paņēmiena atbilstību principiem un
        attiecīgajiem ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) 2018/848, var
        atšķirties. Attiecībā uz šādiem gadījumiem jāparedz noteikumi, kā šāds paņēmiens
        novērtējams un – ja tā atbilstība minētajiem principiem un attiecīgajiem ražošanas
        noteikumiem tiek apstiprināta – kā Komisija, attiecīgā gadījumā ar konkrētiem
        nosacījumiem, var atļaut to izmantot konkrētu barības produktu ražošanā.
   (11) Bioloģiskajā ražošanā būtu jāizmanto bioloģiskais augu reproduktīvais materiāls,
        bioloģiski audzēti dzīvnieki un bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļi. Lai
   2
        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 609/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par zīdaiņiem un
        maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem
        uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas
        Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes
        Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV L 181,
        29.6.2013., 35. lpp.).
   3
        Komisijas Direktīva 2006/125/EK (2006. gada 5. decembris) par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu
        pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (OV L 339, 6.12.2006., 16. lpp.).
LV                                                  2                                                       LV
 ---pagebreak---         bioloģiskās ražošanas operatoriem būtu vieglāk atrast informāciju par to pieejamību,
        katrai dalībvalstij būtu jāizveido sistēmas, kas operatoriem, kuri tirgo bioloģisko un
        pārejas perioda augu reproduktīvo materiālu, bioloģiski audzētus dzīvniekus vai
        bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļus, dod iespēju informāciju par to piegādēm
        darīt publiski pieejamu. Konkrēti, publiski pieejama būtu jādara detalizēta informācija
        par sugām, ko tie spēj piegādāt pietiekamā daudzumā un pieņemamā termiņā. Reizi
        gadā dalībvalstīm būtu jādara Komisijai pieejams šādas informācijas kopsavilkums, kā
        arī informācija par atkāpēm, kas piešķirtas nepietiekamas pieejamības gadījumā.
   (12) Pienākums vākt informāciju par bioloģisko un pārejas perioda augu reproduktīvo
        materiālu un apmainīties ar šādu informāciju neattiecas uz sējeņiem. Lai nodrošinātu
        saskaņotu pieeju, ir lietderīgi definēt jēdzienu “sējeņi”.
   (13) Lai apmierinātu jaunu mājputnu un līdz 35 kg smagu cūku uzturvajadzības pēc dažiem
        olbaltumvielu savienojumiem, dalībvalstis drīkst līdz 2025. gada 31. decembrim ar
        stingriem nosacījumiem atļaut mājputnu un cūku ēdināšanā izmantot nebioloģisku
        olbaltumvielas saturošu barību [proteīnbarību]. Lai pakāpeniski atteiktos no minētajām
        atkāpēm, Komisijai Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta c) apakšpunkta
        piemērošanas vajadzībām to izmantošana būtu jāuzrauga, ņemot vērā to, kā attīstās
        olbaltumvielas saturošas bioloģiskās barības pieejamība tirgū. Šajā nolūkā Komisijai
        būtu jāizstrādā fokusa grupai paredzēta anketa, kura dalībvalstīm katru gadu būtu
        jāaizpilda un jāiesniedz Komisijai un kurā būtu apkopota attiecīgā informācija, kas
        savākta par olbaltumvielas saturošas bioloģiskās barības pieejamību un par mājputnu
        un cūku audzētājiem piešķirtajām atļaujām izmantot nebioloģisku olbaltumvielas
        saturošu barību.
   (14) Līdzīgu sistēmu dalībvalstis drīkst izveidot arī attiecībā uz informāciju par
        bioloģiskajai ražošanai pielāgotu šķirņu un līniju vai bioloģiski audzētu jaunvistu
        pieejamību. Ņemot vērā pakāpenisku atteikšanos no atkāpēm, kas atļauj izmantot
        nebioloģiski audzētus dzīvniekus vai jaunvistas, ir svarīgi vākt datus par tādu
        bioloģiski audzētu šķirņu un līniju pieejamību, kas īpaši atlasītas, ievērojot bioloģiskās
        ražošanas principus un mērķus. Tāpēc detalizēti jānosaka, kādi saskaņotie dati
        dalībvalstīm jāziņo Komisijai un citām dalībvalstīm.
   (15) Operatoriem, kas lauksaimniecības dzīvniekus audzējuši saskaņā ar Padomes Regulu
        (EK) Nr. 834/20074 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 889/20085, ražošanas sistēmas būs
        jāpielāgo, lai tās atbilstu jaunajām konkrētajām tehniskajām prasībām, kas noteiktas
        šajā regulā un attiecas uz lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu, dzīvnieku telpu un
        saistītā aprīkojuma strukturālajām iezīmēm, pieejamajām platībām, zemes
        apsaimniekošanu un saimniecības ražošanas sistēmu kā tādu. Atkarībā no tā, kāda
        apmēra intervences vajadzīgas, lai izpildītu šajā regulā noteiktās jaunās prasības,
        vienlaikus ņemot vērā notiekošo ražošanu, šiem pielāgojumiem būs vajadzīgi dažāda
        ilguma periodi.
   (16) Konkrēti, sakarā ar noteikumiem par jaunvistu un jaungaiļu blīvumu, iekštelpu un āra
        platību minimālo laukumu, mājputnu novietņu āra platību maksimālo paplašinājumu,
        mājputnu vairākstāvu novietņu maksimālo stāvu skaitu un efektīvai kūtsmēslu
   4
        Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko
        produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).
   5
        Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008 (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus
        bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK)
        Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (OV L 250, 18.9.2008.,
        1. lpp.).
LV                                                 3                                                   LV
 ---pagebreak---         izvākšanas sistēmai vajadzīgo aprīkojumu vairākās saimniecībās vai ražošanas
        vienībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK)
        Nr. 889/2008, var būt vajadzīgi tādi jūtami darbi un investīcijas kā dzīvnieku telpu
        pārbūve un zemes iegāde vai dzīvnieku telpu pilnīga atjaunošana. Lai šīs saimniecības
        vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos pielāgojumus,
        attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods,
        kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par astoņiem gadiem.
   (17) Sakarā ar prasību, kas nosaka cūkām pieejamās āra platības minimālo procentuālo
        daļu, kurā ir vienlaidu grīda, saimniecībās vai ražošanas vienībās, kas līdz šim
        ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, var būt
        vajadzīga ārējā iekārtojuma pārbūve un izmaiņas kūtsmēslu savākšanas sistēmā. Lai
        šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt dzīvnieku āra telpu pamatīgu
        renovāciju vai aprīkojuma nomaiņu, kas vajadzīga jauno prasību izpildei, attiecībā uz
        šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas
        2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par astoņiem gadiem.
   (18) Arī starp mājputnu novietnes lieveņiem un iekštelpām ierīkojamo lūku platums,
        prasība par vienlaidu starpsienām, ar kurām atdalāmi nobarojamie mājputni, kas
        nepieder pie Gallus gallus sugas, un īpašās prasības par laktām un sēdēšanai domātiem
        paaugstinājumiem var nozīmēt, ka saimniecībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar
        Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, jāveic tādi jūtami
        pielāgojumi kā dzīvnieku telpu daļēja renovācija un jauna aprīkojuma iegāde. Lai šīs
        saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos
        dzīvnieku telpu pielāgojumus vai aprīkojuma nomaiņu, attiecībā uz šīm saimniecībām
        vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī
        un nav ilgāks par trim gadiem.
   (19) Visbeidzot, sakarā ar metodi, kā aprēķināms minimālais iekštelpu laukums mājputnu
        novietnēm ar ārēju piebūvi, saimniecībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu
        (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, var būt vajadzīgi tādi pielāgojumi
        kā mājputnu blīvuma būtiska samazināšana vai ēku renovācija. Lai šīs saimniecības
        vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos darījumdarbības
        plānu vai dzīvnieku telpu pielāgojumus, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas
        vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks
        par trim gadiem.
   (20) Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī regula būtu jāpiemēro no Regulas (ES)
        2018/848 piemērošanas sākuma dienas.
   (21) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas
        atzinumu,
LV                                              4                                             LV
 ---pagebreak---    IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                             I NODAĻA
                                               PĀREJA
                                                  1. pants
       Dokumenti, kas jāiesniedz, lai ar atpakaļejošu spēku tiktu atzīts iepriekšējais
                                                  periods
   1.      Regulas (ES) 2018/848 10. panta 3. punkta a) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām
           operators tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā tiek veikta darbība un kurā
           minētā operatora saimniecība ir pakļauta kontroles sistēmai, iesniedz no attiecīgajām
           kompetentajām iestādēm saņemtos oficiālos dokumentus, kas pierāda, ka attiecībā uz
           zemesgabaliem, kuru sakarā ir pieprasīta iepriekšējā perioda atzīšana ar atpakaļejošu
           spēku, ir veikti pasākumi, kas noteikti programmā, kura īstenota saskaņā ar Eiropas
           Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/20136, un ka minētajos zemesgabalos
           ir izmantoti tikai tādi produkti vai vielas, kurus atļauts izmantot bioloģiskajā
           ražošanā.
   2.      Regulas (ES) 2018/848 10. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām
           operators tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā tiek veikta darbība un kurā
           minētā operatora saimniecība ir pakļauta kontroles sistēmai, iesniedz turpmāk
           uzskaitītos dokumentus, kas pierāda, ka zemesgabali ir bijuši dabiskas vai
           lauksaimnieciskas platības, kuras vismaz trīs gadus nav tikušas apstrādātas ar
           produktiem vai vielām, ko saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848 nav atļauts izmantot
           bioloģiskajā ražošanā:
           (a)    kartes, kurās skaidri identificēts katrs zemesgabals, uz kuru attiecas
                  pieprasījums par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku, un informācija par minēto
                  zemesgabalu kopējo platību un, attiecīgā gadījumā, par notiekošās ražošanas
                  raksturu un apjomu un, ja iespējams, zemesgabalu ģeolokācijas koordinātas;
           (b)    detalizēta riska analīze, kuru kontroles iestāde vai kontroles institūcija veikusi,
                  lai novērtētu, vai zemesgabals, uz kuru attiecas pieprasījums par atzīšanu ar
                  atpakaļejošu spēku, vismaz trīs gadus nav ticis apstrādāts ar produktiem vai
                  vielām, ko nav atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā, un kurā jo īpaši ņemta
                  vērā kopējā platība, uz ko attiecas pieprasījums, un agronomiskās prakses, kas
                  minētajā periodā īstenotas katrā zemesgabalā, uz kuru attiecas pieprasījums;
           (c)    pēc b) apakšpunktā minētās detalizētās riska analīzes – laboratorijas analīžu
                  rezultāti, kas akreditētās laboratorijās iegūti attiecībā uz kontroles iestādes vai
                  kontroles institūcijas ņemtiem augsnes un/vai augu paraugiem no katra
                  zemesgabala, attiecībā uz kuru identificēts risks, ka tas varētu būt kontaminēts,
                  to apstrādājot ar produktiem un vielām, ko izmantot bioloģiskajā ražošanā nav
                  atļauts;
   6
         Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu
         lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes
         Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).
LV                                                    5                                                     LV
 ---pagebreak---             (d)    inspekcijas ziņojums, kuru kontroles iestāde vai kontroles institūcija
                   sagatavojusi pēc fiziskas operatora inspicēšanas ar mērķi verificēt par tiem
                   zemesgabaliem savāktās informācijas konsekvenci, uz kuriem attiecas
                   pieprasījums par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku;
            (e)    visi citi attiecīgie dokumenti, kurus kontroles iestāde vai kontroles institūcija
                   uzskata par vajadzīgiem, lai novērtētu pieprasījumu par atzīšanu ar
                   atpakaļejošu spēku;
            (f)    kontroles iestādes vai kontroles institūcijas galīgais rakstiskais paziņojums,
                   kurā norādīts, vai ar atpakaļejošu spēku atzīt iepriekšējo periodu par daļu no
                   pārejas perioda ir pamatoti, un norādīts periods, ko uzskata par bioloģiskās
                   ražošanas sākuma periodu katrā attiecīgajā zemesgabalā, kā arī to zemesgabalu
                   kopējā platība, uz kuriem attiecas perioda atzīšana ar atpakaļejošu spēku.
                                            II NODAĻA
                         LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKI
                                               1. IEDAĻA
          LIELLOPI, AITAS, KAZAS UN ZIRGU DZIMTAS DZĪVNIEKI
                                                 2. pants
                           Minimālais periods barošanai ar mātes pienu
   Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta g) apakšpunktā minētais
   minimālais periods, kurā zīdāmus dzīvniekus vēlams barot ar mātes pienu, ir šāds:
   (a)      liellopiem un zirgu dzimtas dzīvniekiem – 90 dienas pēc dzimšanas;
   (b)      aitām un kazām – 45 dienas pēc dzimšanas.
                                                 3. pants
    Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums
   Liellopu, aitu, kazu un zirgu dzimtas dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra
   platību minimālais laukums ir noteikts I pielikuma I daļā.
                                                 4. pants
       Iekštelpu minimālā laukuma iezīmes un tam piemērojamās tehniskās prasības
   Vismaz pusi no liellopiem, aitām, kazām un zirgu dzimtas dzīvniekiem paredzēto iekštelpu
   minimālā laukuma, kas noteikts I pielikuma I daļā, klāj vienlaidu grīda, t. i., grīda bez redelēm
   vai režģiem.
LV                                                   6                                               LV
 ---pagebreak---                                             2. IEDAĻA
                              BRIEŽU DZIMTAS DZĪVNIEKI
                                              5. pants
                         Minimālais periods barošanai ar mātes pienu
   Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta g) apakšpunktā minētais
   minimālais periods, kurā zīdāmus briežu dzimtas dzīvniekus vēlams barot ar mātes pienu, ir
   90 dienas pēc dzimšanas.
                                              6. pants
           Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
   Briežu dzimtas dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums ir
   noteikts I pielikuma II daļā.
                                              7. pants
      Āra nožogojumu vai aploku iezīmes un tiem piemērojamās tehniskās prasības
   1.       Briežu dzimtas dzīvniekus tur āra nožogojumos vai aplokos, kuros tie var ganīties,
            kad vien apstākļi to atļauj.
   2.       Āra nožogojumi vai aploki ir būvēti tā, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams
            nošķirt dažādu briežu dzimtas sugu dzīvniekus.
   3.       Katrs āra nožogojums vai aploks ir sadalāms divās zonās vai atrodas blakus citam āra
            nožogojumam vai aplokam, tā lai katrā zonā vai katrā āra nožogojumā vai aplokā
            pamīšus varētu veikt uzturēšanas pasākumus.
                                              8. pants
      Veģetācijai piemērojamās prasības un aizsargāta iekārtojuma un āra platību
                                              iezīmes
   1.       Briežu dzimtas dzīvniekiem, vēlams, nodrošinot dabiskus patvērumus, piemēram, āra
            nožogojumā vai aplokā iekļautas koku un krūmu grupas, meža daļas vai mežmalas,
            sagādā vizuālu aizsardzību un aizsardzību pret laikapstākļiem; ja to pietiekamā mērā
            nav iespējams sagādāt visu gadu, nodrošina mākslīgas pajumtes.
   2.       Briežu dzimtas dzīvnieku āra nožogojumos vai aplokos ir iekārtojums vai veģetācija,
            kas dod dzīvniekiem iespēju noberzt ādu no jaunajiem ragiem.
   3.       Grūsnības beigu posmā un divas nedēļas pēc atnešanās briežu dzimtas dzīvnieku
            mātītēm ir pieejamas ar veģetāciju klātas platības, kurās tās var paslēpt teļus.
LV                                                7                                              LV
 ---pagebreak---    4.       Āra nožogojumu vai aploku žogi ir būvēti tā, lai briežu dzimtas dzīvnieki nevarētu
            izbēgt.
                                                3. IEDAĻA
                                                 CŪKAS
                                                  9. pants
                          Minimālais periods barošanai ar mātes pienu
   Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta g) apakšpunktā minētais
   minimālais periods, kurā zīdāmas cūkas vēlams barot ar mātes pienu, ir 40 dienas pēc
   dzimšanas.
                                                 10. pants
    Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums
   Cūku blīvums un tām paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums ir noteikts
   I pielikuma III daļā.
                                                 11. pants
   Iekštelpu un āra platību minimālā laukuma iezīmes un tam piemērojamās tehniskās
                                                 prasības
   Vismaz pusi no iekštelpu un āra platību minimālā laukuma, kas noteikts I pielikuma III daļā,
   klāj vienlaidu grīda, t. i., grīda bez redelēm vai režģiem.
                                                 12. pants
                  Veģetācijai piemērojamās prasības un āra platību iezīmes
   1.       Āra platības ir cūkām pievilcīgas. Ja iespējams, priekšroku dod laukiem ar kokiem
            vai mežiem.
   2.       Āra platības nodrošina āra apstākļus, kā arī piekļuvi patvērumiem un līdzekļiem, kas
            ļauj regulēt cūku ķermeņa temperatūru.
                                                4. IEDAĻA
                                              MĀJPUTNI
                                                 13. pants
                                                Definīcijas
   Šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:
   (a)      “nobarojamie mājputni” ir mājputni, kas paredzēti gaļas ražošanai;
LV                                                    8                                          LV
 ---pagebreak---    (b)      “saime” mājputnu novietņu nodalījumu kontekstā ir tādu putnu grupa, kas tiek turēti
            kopā, bet nesajaucas ar citu sugu mājputniem, un kam ir atvēlētas atsevišķas
            iekštelpas un āra platības;
   (c)      “jaungailis” ir vīriešu kārtas cālis, kas pieder pie dējējvistu līnijas un paredzēts gaļas
            ražošanai;
   (d)      “nobarojamā vista (poularde)” ir Gallus gallus sugas vista, kas paredzēta gaļas
            ražošanai un ko nokauj ne agrāk kā 120 dienu vecumā.
                                                14. pants
    Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums
   Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums ir noteikts
   I pielikuma IV daļā.
                                                15. pants
            Mājputnu novietņu iezīmes un tām piemērojamās tehniskās prasības
   1.       Mājputnu novietnes ir būvētas tā, lai visi putni varētu viegli piekļūt āra platībām.
            Šajā nolūkā piemēro šādus noteikumus:
            (a)   mājputnu novietnes ārējā robežā ir ieejas/izejas lūkas, kas paver tiešu piekļuvi
                  āra platībām;
            (b)   ikviena ieejas/izejas lūka ir putniem piemērotā izmērā;
            (c)   putni lūkām var piekļūt bez jebkādiem šķēršļiem;
            (d)   mājputnu novietnes ārējās robežas lūku kopējais platums ir vismaz 4 m uz
                  100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās
                  platības;
            (e)   ja lūkas ir paaugstinātas, ierīko rampu.
   2.       Mājputnu novietnēm ar lieveņiem piemēro šādus noteikumus:
            (a)   ārējā robežā starp novietnes iekštelpām un lieveni un starp lieveni un āra
                  platību ir ieejas/izejas lūkas, kas ļauj viegli piekļūt, attiecīgi, lievenim vai āra
                  platībai;
            (b)   starp novietnes iekštelpām un lieveni ierīkoto lūku kopējais platums ir vismaz
                  2 m uz 100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās
                  platības, un starp lieveni un āra platību ierīkoto lūku kopējais platums ir vismaz
                  4 m uz 100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās
                  platības;
            (c)   aprēķinot I pielikuma IV daļā noteikto mājputnu blīvumu un tiem paredzēto
                  iekštelpu un āra platību minimālo laukumu, lieveņa izmantojamo platību vērā
                  neņem. Tomēr mājputniem paredzētas ēkas ārpusē uzceltu papildu piebūvi ar
                  jumtu, kura izolēta tā, ka tajā nav āra apstākļu, I pielikuma IV daļā noteiktā
                  mājputnu blīvuma un tiem paredzēto iekštelpu minimālā laukuma aprēķinā
                  drīkst ņemt vērā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
                  i)    tai var pilnībā piekļūt 24 stundas diennaktī,
LV                                                   9                                                 LV
 ---pagebreak---             ii)    tā atbilst Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.6.1. un
                   1.6.3. punkta prasībām,
            iii)   tā atbilst tām pašām prasībām par lūkām, kas šā punkta a) un
                   b) apakšpunktā noteiktas attiecībā uz lieveņiem;
      (d)   nobarojamo mājputnu novietņu kopējā izmantojamā platībā, kas minēta
            Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.9.4.4. punkta m) apakšpunktā,
            lieveņa izmantojamo platību neiekļauj.
   3. Attiecībā uz mājputnu novietnēm, kuras sadalītas atsevišķos nodalījumos, lai
      izmitinātu vairākas saimes:
      (a)   nodalījumi nodrošina, ka saskare ar citām saimēm ir ierobežota un ka putni no
            dažādām saimēm mājputnu novietnē nevar sajaukties;
      (b)   maksimālais saimes lielums vienā mājputnu novietnes nodalījumā ir šāds:
            (i)    3000 Gallus gallus sugas putnu vecāku,
            (ii)   10 000 jaunvistu,
            (iii) 4800 nobarojamo Gallus gallus sugas mājputnu,
            (iv) 2500 kapaunu,
            (v)    4000 nobarojamo vistu (poularde),
            (vi) 2500 tītaru,
            (vii) 2500 zosu,
            (viii) 3200 Pekinas pīļu tēviņu vai 4000 Pekinas pīļu mātīšu,
            (ix) 3200 muskuspīļu tēviņu vai 4000 muskuspīļu mātīšu,
            (x)    3200 Mulard pīļu tēviņu vai 4000 Mulard pīļu mātīšu,
            (xi) 5200 pērļvistu;
      (c)   pie Gallus gallus sugas nepiederošu nobarojamo mājputnu nodalījumus atdala
            ar vienlaidu starpsienām; šādas vienlaidu starpsienas nodrošina katra mājputnu
            novietnes nodalījuma pilnīgu fizisku atdalīšanu no ēkas grīdas līdz jumtam;
      (d)   Gallus gallus sugas putnu vecāku, dējējvistu, jaunvistu, jaungaiļu un
            nobarojamo Gallus gallus sugas mājputnu nodalījumus atdala ar vienlaidu
            starpsienām, daļēji slēgtām starpsienām, tīkliem vai sietiem.
   4. Mājputnu novietnēs drīkst izmantot vairākstāvu sistēmas. Ja izmanto vairākstāvu
      sistēmas, piemēro šādus noteikumus:
      (a)   vairākstāvu sistēmas drīkst izmantot tikai Gallus gallus sugas putnu vecākiem,
            dējējvistām, jaunvistām, ko izmantos olu ražošanai, jaunvistām, ko izmantos
            par putnu vecākiem, un jaungaiļiem;
      (b)   vairākstāvu sistēmās izmantojamā platība nav izvietota vairāk kā trīs stāvos,
            ieskaitot pirmo stāvu;
      (c)   paaugstinātie stāvi ir izbūvēti tā, lai nepieļautu, ka putnu mēsli krīt uz apakšā
            esošajiem putniem, un ir aprīkoti ar efektīvu kūtsmēslu izvākšanas sistēmu;
      (d)   visos stāvos putni ir viegli inspicējami;
LV                                           10                                               LV
 ---pagebreak---       (e)    vairākstāvu sistēmas nodrošina, ka visi putni var brīvi un viegli pārvietoties
             starp dažādiem līmeņiem vai starpzonām;
      (f)    vairākstāvu sistēmas ir izbūvētas tā, lai visi putni varētu vienlīdz viegli piekļūt
             āra platībām.
   5. Mājputnu novietnes ir aprīkotas ar laktām vai sēdēšanai domātiem
      paaugstinājumiem, vai abiem elementiem. Putniem no agrīna vecuma tiek
      nodrošinātas laktas vai sēdēšanai domāti paaugstinājumi, vai abi elementi grupas un
      putnu lielumam atbilstošos izmēros vai proporcijās, kas noteikti I pielikuma IV daļā.
   6. Mājputnu turēšanai drīkst izmantot pārvietojamas mājputnu novietnes, ja ražošanas
      cikla laikā un vismaz starp mājputnu partijām tās tiek regulāri pārvietotas tā, lai
      putniem būtu pieejama veģetācija. Nobarojamo mājputnu blīvumu, kas noteikts
      I pielikuma IV daļas 4.–9. iedaļā, drīkst palielināt ne vairāk kā līdz 30 kg dzīvsvara
      uz m2, ja pārvietojamās novietnes pirmā stāva laukums nepārsniedz 150 m2.
                                         16. pants
             Veģetācijai piemērojamās prasības un āra platību iezīmes
   1. Mājputniem paredzētās āra platības ir putniem pievilcīgas, un tām var pilnībā piekļūt
      visi putni.
   2. Ja mājputnu novietnes ir sadalītas atsevišķos nodalījumos, lai tajās varētu izmitināt
      vairākas saimes, katram atsevišķajam nodalījumam atbilstošās āra platības ir
      atdalītas, lai nodrošinātu, ka saskare ar citām saimēm ir ierobežota un ka putni no
      dažādām saimēm nevar sajaukties.
   3. Mājputniem paredzētās āra platības ir klātas galvenokārt ar veģetāciju, kurā ir
      daudzveidīgi augi.
   4. Āra platībās putniem ir nodrošināts pietiekams skaits aizsargātu iekārtojumu vai
      patvērumu, krūmu vai koku, kas āra platībās viscaur izvietoti tā, lai gādātu, ka putni
      visu āra platību izmanto vienmērīgi.
   5. Āra platības veģetāciju regulāri kopj, lai mazinātu barības vielu pārpalikuma
      potenciālu.
   6. Āra platības nedrīkst plesties tālāk par 150 m no mājputnu novietnes tuvākās
      ieejas/izejas lūkas. Tomēr attālums līdz 350 m no ēkas tuvākās lūkas ir pieļaujams, ja
      visā āra platībā ir vienmērīgi izvietots pietiekams skaits patvērumu, kuros var
      patverties no sliktiem laikapstākļiem un plēsējiem, proti, ir vismaz četri patvērumi uz
      hektāru. Zosīm paredzētā āra platība dod putniem iespēju apmierināt vajadzību ēst
      zāli.
LV                                          11                                                   LV
 ---pagebreak---                                                5. IEDAĻA
                                                 TRUŠI
                                                17. pants
                             Minimālais periods barošanai ar mātes pienu
   Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta g) apakšpunktā minētais
   minimālais periods, kurā zīdāmus trušus vēlams barot ar mātes pienu, ir 42 dienas pēc
   dzimšanas.
                                                18. pants
    Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums
   Trušu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums ir noteikts
   I pielikuma V daļā.
                                                19. pants
       Pārvietojamu vai stacionāru novietņu iezīmes un tām piemērojamās tehniskās
                                                prasības
   1.        Ganību sezonas laikā trušus tur pārvietojamās novietnēs ganībās vai stacionārās
             novietnēs ar piekļuvi ganībām.
   2.        Ārpus ganību sezonas trušus drīkst turēt stacionārās novietnēs, no kurām var piekļūt
             āra aplokam ar veģetāciju, vēlams, ganībām.
   3.        Pārvietojamās novietnes ganībās pārvieto pēc iespējas biežāk, lai nodrošinātu ganību
             maksimālu izmantošanu, un tās ir izbūvētas tā, lai truši varētu ganīties uz zemes.
                                                20. pants
          Iekštelpu un āra platību iezīmes un tām piemērojamās tehniskās prasības
   1.        Stacionāro un pārvietojamo novietņu iekštelpas ir izbūvētas tā, lai:
             (a)   tās būtu pietiekami augstas, lai visi truši varētu stāvēt ar izslietām ausīm;
             (b)   tajās varētu izmitināt dažādas trušu grupas un pēc pārejas uz nobarošanas
                   posmu saglabāt metiena veselumu;
             (c)   trušu tēviņus, grūsnas trušumātes un trušu mātītes reproduktīvā vecumā īpašu
                   dzīvnieku labturības iemeslu dēļ uz ierobežotu laiku būtu iespējams nošķirt no
                   grupas, ja vien tie var saglabāt acu kontaktu ar citiem trušiem;
             (d)   trušumāte varētu pamest migu un atgriezties migā, lai pabarotu trusēnus;
             (e)   tā nodrošinātu:
                   i)    visu kategoriju trušiem – segtu patvērumu, arī pietiekamu skaitu tumšu
                         slēptuvju,
LV                                                  12                                            LV
 ---pagebreak---                    ii)    visām trušumātēm – piekļuvi migām vismaz vienu nedēļu pirms gaidāmā
                          atnešanās datuma un vismaz līdz trusēnu zīdīšanas perioda beigām,
                   iii)   trusēniem – piekļuvi migām pietiekamā skaitā, t. i., vismaz vienu migu
                          vienai zīdošai trušumātei ar trusēniem,
                   iv)    materiālus, ko truši var grauzt.
   2.       Kompleksos ar stacionārām novietnēm āra platības ir izbūvētas tā, lai:
            (a)    tajās būtu pietiekams skaits paaugstinātu platformu, kas vienmērīgi izvietotas
                   minimālajā laukumā;
            (b)    tās ieskautu žogi, kas ir pietiekami augsti un dziļi, lai truši nevarētu izbēgt, ne
                   pārlecot tiem pāri, ne izrokoties zem tiem;
            (c)    ja tajā ir betonēta platība, no tās varētu viegli piekļūt āra aploka daļai, kas klāta
                   ar veģetāciju. Ja šādas vieglas piekļuves nav, betonētās platības laukumu
                   iekļaut āra platības minimālā laukuma aprēķinā nedrīkst;
            (d)    tā nodrošinātu:
                   i)     visu kategoriju trušiem – segtu patvērumu, arī pietiekamu skaitu tumšu
                          slēptuvju,
                   ii)    materiālus, ko truši var grauzt.
                                                 21. pants
                   Veģetācijai piemērojamās prasības un āra platību iezīmes
   1.       Āra aploku veģetāciju regulāri kopj, lai tas būtu trušiem pievilcīgs.
   2.       Ganību sezonā ganības regulāri maina un apsaimnieko tā, lai trušu ganīšanās būtu
            optimāla.
                                            III NODAĻA
                              AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKI
                                                 22. pants
         Sīki izstrādāti noteikumi par akvakultūras dzīvniekiem pa sugām vai sugu grupām
   Operatori, kas audzē akvakultūras dzīvniekus, ievēro II pielikumā attiecībā uz katru sugu vai
   sugu grupu noteiktos sīki izstrādātos noteikumus par ielaiduma blīvumu un ražošanas sistēmu
   un turēšanas sistēmu īpašajām iezīmēm.
LV                                                   13                                                  LV
 ---pagebreak---                                        IV NODAĻA
                 PĀRSTRĀDĀTA PĀRTIKA UN BARĪBA
                                             23. pants
                      Pārtikas produktu pārstrādē atļautie paņēmieni
   1.   Bioloģiskajā ražošanā atļauts pārtikas produktu pārstrādē izmantot tikai paņēmienus,
        kuri atbilst Regulas (ES) 2018/848 II nodaļā izklāstītajiem principiem, jo īpaši
        attiecīgajiem īpašajiem principiem, kas izklāstīti 7. pantā un piemērojami bioloģiskās
        pārtikas pārstrādē, attiecīgajiem tās pašas regulas III nodaļas noteikumiem un sīki
        izstrādātajiem ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti tās II pielikuma IV daļā.
   2.   Neskarot Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma VI daļas 3. punktu, jonu apmaiņas un
        adsorbcijas sveķu paņēmieni ir atļauti, ja tos izmanto, lai sagatavotu bioloģiskas
        izejvielas:
        (a)    produktiem, kas minēti attiecīgi Regulas (ES) Nr. 609/2013 1. panta 1. punkta
               a) un b) apakšpunktā, ja minēto paņēmienu izmantošana ir vajadzīga, lai
               izpildītu prasības, kuras attiecīgajiem produktiem noteiktas minētajā regulā un
               uz minētās regulas 11. panta 1. punkta pamata pieņemtajos tiesību aktos, vai
        (b)    produktiem, ko reglamentē Direktīva 2006/125/EK, ja minēto paņēmienu
               izmantošana ir vajadzīga, lai izpildītu minētās direktīvas prasības.
   3.   Ja dalībvalsts uzskata, ka būtu jānovērtē konkrēta paņēmiena atbilstība 1. punktā
        minētajiem principiem un noteikumiem vai ka šajā regulā būtu jāiekļauj daži īpaši
        minētā paņēmiena izmantošanas nosacījumi, tā drīkst lūgt Komisiju veikt šādu
        novērtējumu. Šajā nolūkā tā Komisijai un citām dalībvalstīm paziņo par
        dokumentāciju, kurā norādīti šādas atbilstības iemesli vai minētie īpašie nosacījumi,
        un nodrošina, ka dokumentācija tiek darīta publiski pieejama, ievērojot Savienības
        un valstu tiesību aktus par datu aizsardzību.
      Visus pirmajā daļā minētos pieprasījumus Komisija regulāri publicē.
   4.   Šā panta 3. punktā minēto dokumentāciju Komisija analizē. Ja Komisijas veiktajā
        analīzē tiek secināts, ka dokumentācijā aprakstītais paņēmiens atbilst 1. punktā
        minētajiem principiem un noteikumiem, Komisija šo regulu groza, lai skaidri atļautu
        izmantot dokumentācijā minēto paņēmienu vai šajā regulā iekļautu tā izmantošanas
        īpašos nosacījumus.
   5.   Kad vien jauni pierādījumi kļūst pieejami vai tos sniedz dalībvalsts, Komisija izskata
        bioloģiskās pārtikas pārstrādes paņēmienu atļaujas, arī to aprakstu un izmantošanas
        nosacījumus.
                                             24. pants
              Paņēmieni, ko atļauts izmantot barības produktu pārstrādē
   1.   Ir atļauti tikai paņēmieni, kuri atbilst Regulas (ES) 2018/848 II nodaļā izklāstītajiem
        principiem, jo īpaši attiecīgajiem īpašajiem principiem, kas izklāstīti 8. pantā un
        piemērojami bioloģiskās barības pārstrādē, attiecīgajiem tās pašas regulas III nodaļas
LV                                              14                                              LV
 ---pagebreak---          noteikumiem un sīki izstrādātajiem ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti tās
         II pielikuma V daļā, un kuri neatjauno bioloģiskās barības pārstrādē un uzglabāšanā
         zaudētās īpašības, kuri nelabo pārstrādē pieļautas nolaidības rezultātus vai kuri nekā
         citādi nevar būt maldinoši attiecībā uz šo produktu patieso iedabu.
   2.    Ja dalībvalsts uzskata, ka būtu jānovērtē konkrēta paņēmiena atbilstība 1. punktā
         minētajiem principiem un noteikumiem vai ka šajā regulā būtu jāiekļauj daži īpaši
         minētā paņēmiena izmantošanas nosacījumi, tā drīkst lūgt Komisiju veikt šādu
         novērtējumu. Šajā nolūkā tā Komisijai un citām dalībvalstīm paziņo par
         dokumentāciju, kurā norādīti šādas atbilstības iemesli vai minētie īpašie nosacījumi,
         un nodrošina, ka dokumentācija tiek darīta publiski pieejama, ievērojot Savienības
         un valstu tiesību aktus par datu aizsardzību.
       Visus pirmajā daļā minētos pieprasījumus Komisija regulāri publicē.
   3.    Šā panta 2. punktā minēto dokumentāciju Komisija analizē. Ja Komisijas veiktajā
         analīzē tiek secināts, ka dokumentācijā aprakstītais paņēmiens atbilst 1. punktā
         minētajiem principiem un noteikumiem, Komisija šo regulu groza, lai skaidri atļautu
         izmantot dokumentācijā minēto paņēmienu vai šajā regulā iekļautu tā izmantošanas
         īpašos nosacījumus.
   4.    Kad vien jauni pierādījumi kļūst pieejami vai tos sniedz dalībvalsts, Komisija izskata
         bioloģiskās barības pārstrādes paņēmienu atļaujas, arī to aprakstu un izmantošanas
         nosacījumus.
                                        V NODAĻA
    INFORMĀCIJA PAR BIOLOĢISKĀ UN PĀREJAS PERIODA
       AUGU REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA, BIOLOĢISKI
               AUDZĒTU DZĪVNIEKU UN BIOLOĢISKĀS
      AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKU MAZUĻU PIEEJAMĪBU
                                           TIRGŪ
                                            25. pants
                            Dalībvalstu sniedzamā informācija
   1.    Informāciju, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta
         a) apakšpunktu jādara pieejama no tās pašas regulas 26. panta 1. punktā minētās
         datubāzes un 26. panta 2. punktā un, attiecīgā gadījumā, 26. panta 3. punktā
         minētajām sistēmām, dalībvalstis sniedz saskaņā ar šīs regulas III pielikuma I daļā
         izklāstītajām specifikācijām.
   2.    Informāciju, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta
         b) apakšpunktu jādara pieejama par atkāpēm, kuras piešķirtas saskaņā ar minētās
         regulas II pielikuma I daļas 1.8.5. punktu un minētā pielikuma II daļas 1.3.4.3. un
         1.3.4.4. punktu, dalībvalstis sniedz saskaņā ar šīs regulas III pielikuma II daļā
         izklāstītajām specifikācijām.
   3.    Informāciju, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta
         c) apakšpunktu jādara pieejama par mājputniem un cūkām domātas bioloģiskās
LV                                              15                                              LV
 ---pagebreak---       olbaltumvielas saturošās barības [proteīnbarības] pieejamību Savienības tirgū un par
      atļauju, kas piešķirta saskaņā ar minētās regulas II pielikuma II daļas 1.9.3.1. punkta
      c) apakšpunktu un 1.9.4.2. punkta c) apakšpunktu, dalībvalstis sniedz, aizpildot
      anketu, kuru Komisija katru gadu nosūta dalībvalstīm.
   4. Šā panta 1., 2. un 3. punktā minēto informāciju sniedz formātā un sistēmā, ko darījusi
      pieejamu Komisija. Minēto informāciju katru gadu sniedz līdz 30. jūnijam, bet pirmo
      reizi – par 2021. gadu – līdz 2022. gada 30. jūnijam.
   5. Šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju, kas no dalībvalstīm saņemta saskaņā ar
      Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punktu, iekļauj tās pašas regulas 26. panta
      1. punktā minētajā datubāzē un 26. panta 2. punktā un, attiecīgā gadījumā, 26. panta
      3. punktā minētajās sistēmās.
                                     VI NODAĻA
             NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI
                                          26. pants
                                      Pārejas noteikumi
   1. Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 3. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības,
      kurās cūkas tiek turētas kompleksos, kas pirms šīs regulas piemērošanas dienas ir
      uzbūvēti, atjaunoti vai nodoti ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un
      Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās ārējā iekārtojuma nozīmīga rekonstrukcija
      vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas 11. pantā noteikto prasību, ka vismaz pusei no āra
      platības jābūt klātai ar vienlaidu grīdu, minētā panta prasībai atbilst vēlākais no
      2029. gada 1. janvāra.
   2. Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības,
      kurās ir mājputnu novietnes, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas ir
      uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007
      un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās dzīvnieku telpu renovācija vajadzīga, lai
      izpildītu šīs regulas 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto prasību par to lūku
      kopējo platumu, kas ved no novietnes iekštelpām uz lieveni, minētā apakšpunkta
      prasībai atbilst vēlākais no 2024. gada 1. janvāra.
   3. Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības,
      kurās ir mājputnu novietnes ar ārēju piebūvi, kas pirms šīs regulas piemērošanas
      sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu
      (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās mājputnu blīvuma
      būtiska samazināšana iekštelpās vai ēku renovācija vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas
      I pielikuma IV daļā noteiktās prasības par mājputnu blīvuma aprēķināšanu un
      iekštelpu minimālo laukumu, vienlaikus ievērojot 15. panta 2. punkta
      c) apakšpunktu, minētajiem noteikumiem atbilst vēlākais no 2024. gada 1. janvāra.
   4. Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības,
      kurās ir mājputnu novietnes, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas ir
      uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007
      un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās dzīvnieku telpu renovācija vai aprīkojuma
LV                                           16                                               LV
 ---pagebreak---             nomaiņa vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas 15. panta 3. punkta c) apakšpunktā
            noteiktās prasības par vienlaidu šķērssienu vai 15. panta 5. punktā noteikto prasību
            par laktām vai sēdēšanai domātiem paaugstinājumiem, minētajiem noteikumiem
            atbilst vēlākais no 2024. gada 1. janvāra.
   5.       Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības,
            kurās ir vairākstāvu mājputnu novietnes, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma
            dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK)
            Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās dzīvnieku telpu nozīmīga
            atjaunošana vai aprīkojuma nomaiņa vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas 15. panta
            4. punkta b) apakšpunktā noteikto prasību par stāvu maksimālo skaitu un
            c) apakšpunktā noteikto prasību par kūtsmēslu izvākšanas sistēmu, minēto
            apakšpunktu prasībām atbilst vēlākais no 2029. gada 1. janvāra.
   6.       Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības,
            kurās ir mājputnu novietnes, kam ir āra platības, kuras sniedzas vairāk nekā 150 m
            rādiusā no mājputnu novietnes tuvākās ieejas/izejas lūkas, un kas pirms šīs regulas
            piemērošanas sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā
            saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās
            nozīmīgi iekārtojuma struktūras pielāgojumi vai papildu zemes iegāde vajadzīga, lai
            izpildītu šīs regulas 16. panta 6. punktā noteikto prasību par maksimālo rādiusu,
            minētajam noteikumam atbilst vēlākais no 2029. gada 1. janvāra.
   7.       Atkāpjoties no šīs regulas I pielikuma IV daļas 2. iedaļas, saimniecības vai ražošanas
            vienības, kurās jaunvistas tiek audzētas mājputnu novietnēs, kas pirms šīs regulas
            piemērošanas sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā
            saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās
            nozīmīgi mājputnu novietņu struktūras pielāgojumi vai papildu zemes iegāde
            vajadzīga, lai panāktu atbilstību šīs regulas I pielikuma IV daļas 2. iedaļas
            noteikumiem, šīs regulas I pielikuma IV daļas 2. iedaļā noteiktajām prasībām par
            jaunvistu un jaungaiļu blīvumu un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālo
            laukumu atbilst vēlākais no 2029. gada 1. janvāra.
                                               27. pants
                                 Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, 26.3.2020
                                                 Komisijas vārdā –
                                                 priekšsēdētāja
                                                 Ursula VON DER LEYEN
LV                                                 17                                              LV
 ---documentbreak---                                                     LV
                                               I pielikums
     NOTEIKUMI PAR LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU BLĪVUMU UN TIEM
     PAREDZĒTO IEKŠTELPU UN ĀRA PLATĪBU MINIMĀLO LAUKUMU, KAS
                                       MINĒTS II NODAĻĀ
     I daļa. Liellopu, aitu, kazu un zirgu dzimtas dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto
               iekštelpu un āra platību minimālais laukums, kas minēts 3. pantā
     1. Liellopi
                                             Iekštelpas                               Āra platība
                             (neto platība, kas pieejama dzīvniekiem)        (pastaigu laukums, izņemot
                                                                                ganības)
                              Minimālais          m2 vienam dzīvniekam          m2 vienam dzīvniekam
                             dzīvsvars (kg)
                                Līdz 100                     1,5                          1,1
                                Līdz 200                     2,5                          1,9
                                Līdz 350                     4,0                           3
                                                                         2
                                Virs 350          5, bet ne mazāk kā 1 m   3,7, bet ne mazāk kā 0,75 m2 uz
                                                          uz 100 kg                     100 kg
       Piena govis                                             6                          4,5
       Vaislas buļļi                                          10                          30
     2. Aitas un kazas
                          Iekštelpas                                       Āra platība
                          (dzīvniekiem pieejamā neto platība)              (pastaigu laukums, izņemot
                                                                           ganības)
                          m2 vienam dzīvniekam                             m2 vienam dzīvniekam
Aitas                     1,5                                              2,5
Jēri                      0,35                                             0,5
Kazas                     1,5                                              2,5
Kazlēni                   0,35                                             0,5
     3. Zirgu dzimtas dzīvnieki
                          Iekštelpas                                       Āra platība
                          (dzīvniekiem pieejamā neto platība)              (pastaigu laukums, izņemot
                                                                           ganības)
                          Minimālais             m2 vienam dzīvniekam      m2 vienam dzīvniekam
                          dzīvsvars (kg)         [steliņģu izmērs
                                                 atkarībā no zirga
                                                 skausta augstuma]
Vaislas un nobarojamie    Līdz 100               1,5                       1,1
zirgu dzimtas dzīvnieki   Līdz 200               2,5                       1,9
                          Līdz 350               4,0                       3
                                                                       2
                          Virs 350               5, bet ne mazāk kā 1 m    3,7, bet ne mazāk kā 0,75 m2 uz
                                                 uz 100 kg                 100 kg
                                                     1
 ---pagebreak---    II daļa. Briežu dzimtas dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais
                               laukums, kas minēts 6. pantā
 Briežu dzimtas dzīvnieku       Āra platības        Dzīvnieku blīvums,
             suga                minimālais        izteikts ar pieaugušu
                               laukums vienā       dzīvnieku maksimālo
                              nožogojumā vai       skaitu (*) uz hektāru
                                   aplokā
         Sika briedis               1 ha         15
       Cervus nippon
         Dambriedis                 1 ha         15
        Dama dama
         Staltbriedis               2 ha         7
       Cervus elaphus
       Dāvida briedis               2 ha         7
    Elaphurus davidianus
   Vairāku briežu dzimtas           3 ha         7, ja ganāmpulkā ir
       sugu dzīvnieki                            staltbrieži vai Dāvida
                                                 brieži;
                                                 15, ja ganāmpulkā nav
                                                 ne staltbriežu, ne Dāvida
                                                 briežu
(*) Divus briežu dzimtas dzīvniekus vecumā līdz 18 mēnešiem skaita par vienu briežu
dzimtas dzīvnieku.
                                             2
 ---pagebreak--- III daļa. Cūku blīvums un tām paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums,
                                 kas minēts 10. pantā
                                              Iekštelpas (cūkām       Āra platība
                                           pieejamā neto platība,
                                         norādīta kā telpu iekšējie
                                         izmēri, ieskaitot siles, bet
                                           neieskaitot barotavas,
                                             kurās cūkas nevar
                                                  apgulties)
                                             2
                         Minimālais       m vienam dzīvniekam          m2 vienam
                       dzīvsvars (kg)                                 dzīvniekam
Atnesušās sivēnmātes                        7,5 vienai sivēnmātei          2,5
  ar sivēniem līdz
     atšķiršanai
 Nobarojamās cūkas   Ne vairāk kā                     0,6                  0,4
  Atšķirtie sivēni,  35 kg
 audzējamās cūkas,   Vairāk par 35 kg,                0,8                  0,6
     jauncūkas,      bet ne vairāk kā
  audzējamie kuiļi   50 kg
                     Vairāk par 50 kg,                1,1                  0,8
                     bet ne vairāk kā
                     85 kg
                     Vairāk par 85 kg,                1,3                   1
                     bet ne vairāk kā
                     110 kg
                     Vairāk par 110 kg                1,5                  1,2
Vaislas cūku mātītes                                  2,5                  1,9
 Nezīdošas grūsnas
     sivēnmātes
 Vaislas cūku tēviņi                                   6                    8
        Kuiļi                              10, ja aizgaldos notiek
                                                  lecināšana
                                          3
 ---pagebreak---    IV daļa. Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais
 laukums, kas minēts 14. pantā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 6. punktā, un
        laktas vai sēdēšanai domāti paaugstinājumi, kas minēti 15. panta 5. punktā
1. Gallus gallus sugas putnu vecāki, ko tur dējējvistu ieguvei paredzētu inkubējamo olu
    ražošanai, un Gallus gallus sugas putnu vecāki, ko tur nobarojamo Gallus gallus sugas
    putnu ieguvei paredzētu inkubējamo olu ražošanai
Vecums                                                                    ≥ 18 nedēļas
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais
laukums                                                           6
Maksimālais vaislas putnu skaits uz m2 mājputnu novietnes
iekštelpu izmantojamās platības
Laktas dējējvistu ieguvei paredzētiem vaislas putniem
Laktas minimālais garums (cm) vienam putnam                       18
Ligzdas                                                           7 putnu mātītes uz ligzdu
                                                                  vai – kopējas ligzdas
                                                                  gadījumā – 120 cm2 vienai
                                                                  putnu mātītei
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais         4
laukums
Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
2. Jaunvistas un jaungaiļi
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais           21 kg dzīvsvara uz m2
laukums
Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu
izmantojamās platības
Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi          Jebkāda laktu, sēdēšanai
                                                                  domātu paaugstinājumu vai
                                                                  abu elementu kombinācija,
                                                                  kas nodrošina
                                                                  vismaz 10 cm garu laktu
                                                                  vienam putnam
                                                                  vai
                                                                  vismaz 100 cm2 lielu
                                                                  sēdēšanai domātā
                                                                  paaugstinājuma laukumu
                                                                  vienam putnam
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais         1
laukums
Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
                                               4
 ---pagebreak--- 3. Dējējvistas, arī divējāda izmantojuma līnijas, ko audzē gaļas un olu ražošanai
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais          6
laukums
Maksimālais putnu skaits uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu
izmantojamās platības
Laktas
Laktas minimālais garums (cm) vienam putnam                      18
Ligzdas                                                          7 dējējvistas uz ligzdu vai –
                                                                 kopējas ligzdas gadījumā –
                                                                 120 cm2 vienai dējējvistai
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais        4
laukums
Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
4. Nobarojamie Gallus gallus sugas mājputni
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais          21 kg dzīvsvara uz m2
laukums
Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu
izmantojamās platības
Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi         Jebkāda laktu, sēdēšanai
                                                                 domātu paaugstinājumu vai
                                                                 abu elementu kombinācija,
                                                                 kas nodrošina
                                                                 vismaz 5 cm garu laktu
                                                                 vienam putnam
                                                                 vai vismaz 25 cm2 lielu
                                                                 sēdēšanai              domātā
                                                                 paaugstinājuma       laukumu
                                                                 vienam putnam
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais
laukums, ja novietnes ir stacionāras                             4
Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais
laukums, ja novietnes ir pārvietojamas                           2,5
Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
5. Nobarojamie Gallus gallus sugas mājputni: kapauni un nobarojamās vistas (poularde)
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais          21 kg dzīvsvara uz m2
laukums
Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu
izmantojamās platības
Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi         Jebkāda laktu, sēdēšanai
                                                                 domātu paaugstinājumu vai
                                                                 abu elementu kombinācija,
                                                                 kas nodrošina
                                                                 vismaz 5 cm garu laktu
                                                                 vienam putnam
                                                                 vai vismaz 25 cm2 lielu
                                              5
 ---pagebreak---                                                           sēdēšanai        domātā
                                                          paaugstinājuma laukumu
                                                          vienam putnam
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais
laukums                                                   4
Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
                                             6
 ---pagebreak---  6. Nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas: tītari (Meleagris gallopavo),
     ko tirgo cepšanai nesadalītus vai kas paredzēti sadalīšanai
 Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais         21 kg dzīvsvara uz m2
 laukums
 Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu
 izmantojamās platības
 Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi        Jebkāda laktu, sēdēšanai
                                                                 domātu paaugstinājumu
                                                                 vai     abu     elementu
                                                                 kombinācija,          kas
                                                                 nodrošina
                                                                 vismaz 10 cm garu laktu
                                                                 vienam putnam
                                                                 vai vismaz 100 cm2 lielu
                                                                 sēdēšanai         domātā
                                                                 paaugstinājuma laukumu
                                                                 vienam putnam
 Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais
 laukums                                                         10
 Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
 7. Nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas: zosis (Anser anser
     domesticus)
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais          21 kg dzīvsvara uz m2
laukums
Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu
izmantojamās platības
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais
laukums                                                          15
Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
 8. Nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas: Pekinas pīles (Anas
     platyrhynchos domesticus), muskuspīles (Cairina moschata) un to hibrīdi un Mulard pīles
     (Cairina moschata × Anas platyrhynchos)
 Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais         21 kg dzīvsvara uz m2
 laukums
 Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu
 izmantojamās platības
 Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais
 laukums                                                         4,5
 Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
                                                7
 ---pagebreak--- 9. Nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas: pērļvistas (Numida
    meleagris f. domestica)
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais       21 kg dzīvsvara uz m2
laukums
Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu
izmantojamās platības
Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi      Jebkāda laktu, sēdēšanai
                                                              domātu paaugstinājumu
                                                              vai      abu    elementu
                                                              kombinācija,          kas
                                                              nodrošina
                                                              vismaz 5 cm garu laktu
                                                              vienam putnam
                                                              vai vismaz 25 cm2 lielu
                                                              sēdēšanai         domātā
                                                              paaugstinājuma laukumu
                                                              vienam putnam
Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais
laukums                                                       4
Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam
                                             8
 ---pagebreak---  V daļa. Trušu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums,
                                     kas minēts 18. pantā
        1. Iekštelpas
                                          Iekštelpas                     Iekštelpas
                               (izmantojamā neto platība,      (izmantojamā neto platība,
                                  izņemot platformas, m2          izņemot platformas, m2
                                   vienam dzīvniekam):        vienam dzīvniekam): atpūtas
                                       atpūtas platība                     platība
                                   Stacionāras novietnes          Pārvietojamas novietnes
                                     2
                                                             0,6 m2 vienai trušumātei ar
Zīdošas     trušumātes     ar 0,6 m vienai trušumātei ar
                              trusēniem, ja trušumātes       trusēniem, ja trušumātes
trusēniem līdz atšķiršanai
                              dzīvsvars ir mazāks par 6 kg   dzīvsvars ir mazāks par 6 kg
                              0,72 m2 vienai trušumātei ar   0,72 m2 vienai trušumātei ar
                              trusēniem, ja trušumātes       trusēniem, ja trušumātes
                              dzīvsvars ir lielāks par 6 kg  dzīvsvars ir lielāks par 6 kg
                                     2
                                                             0,5 m2 grūsnai trušumātei vai
Grūsnas trušumātes un trušu 0,5 m grūsnai trušumātei vai
                 reproduktīvā trušu mātītei reproduktīvā     trušu mātītei reproduktīvā
mātītes
                              vecumā, ja tās dzīvsvars ir    vecumā, ja tās dzīvsvars ir
vecumā
                              mazāks par 6 kg                mazāks par 6 kg
                              0,62 m2 grūsnai trušumātei vai 0,62 m2 grūsnai trušumātei vai
                              trušu mātītei reproduktīvā     trušu mātītei reproduktīvā
                              vecumā, ja tās dzīvsvars ir    vecumā, ja tās dzīvsvars ir
                              lielāks par 6 kg               lielāks par 6 kg
Nobarojamie truši no
atšķiršanas līdz kaušanai     0,2                            0,15
Vaislas jauntruši (no
nobarošanas beigām līdz
6 mēnešu vecumam)
Pieauguši trušu tēviņi        0,6                            0,6
                              1, ja pie tēviņa tiek laistas  1, ja pie tēviņa tiek laistas
                              mātītes pārošanai              mātītes pārošanai
        2. Āra platība
                                Āra platība (āra aploks ar              Āra platība
                               veģetāciju, vēlams ganības)    (izmantojamā neto platība,
                               (izmantojamā neto platība,        izņemot platformas, m2
                                 izņemot platformas, m2            vienam dzīvniekam)
                                    vienam dzīvniekam)
                                   Stacionāras novietnes        Pārvietojamas novietnes
Zīdošas trušumātes ar         2,5 m2 vienai trušumātei ar    2,5 m2 vienai trušumātei ar
trusēniem līdz atšķiršanai    trusēniem                      trusēniem
Grūsnas trušumātes/trušu      2,5                            2,5
mātītes reproduktīvā
vecumā
Nobarojamie truši no          0,5                            0,4
atšķiršanas līdz kaušanai
Vaislas jauntruši (no
nobarošanas beigām līdz
6 mēnešu vecumam)
Pieauguši trušu tēviņi        2,5                            2,5
                                                9
 ---pagebreak---                                          II pielikums
        SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI PAR AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKU
  IELAIDUMA BLĪVUMU UN RAŽOŠANAS SISTĒMU UN TURĒŠANAS SISTĒMU
                   ĪPAŠAJĀM IEZĪMĒM, KAS MINĒTAS 22. PANTĀ
I daļa. Lašu dzimtas zivis saldūdenī
Taimiņš (Salmo trutta), varavīksnes forele (Oncorhynchus mykiss), avota palija (Salvelinus
fontinalis), lasis (Salmo salar), Arktikas palija (Salvelinus alpinus), alata (Thymallus
thymallus), ezera palija (Salvelinus namaycush), Donavas lasis (Hucho hucho)
Ražošanas sistēmas                               Pieaudzēšanas sistēmās jānodrošina ūdens
                                                 ieplūde no atklātām sistēmām. Plūsmas
                                                 ātrumam jānodrošina krājumam vismaz 60 %
                                                 piesātinātība ar skābekli, komfortabli apstākļi
                                                 un audzēšanas notekūdeņu izvadīšana.
Maksimālais ielaiduma blīvums                    Lašu dzimtas sugas, kas turpmāk nav
                                                 minētas: 15 kg/m3
                                                 Lasis: 20 kg/m3
                                                 Taimiņš un varavīksnes forele: 25 kg/m3
                                                 Arktikas palija: 25 kg/m3
                                               10
 ---pagebreak--- II daļa. Lašu dzimtas zivis jūras ūdenī
Lasis (Salmo salar), taimiņš (Salmo trutta), varavīksnes forele (Oncorhynchus mykiss)
                                               11
 ---pagebreak--- Maksimālais ielaiduma blīvums                  10 kg/m3 tīklu aplokos
III daļa. Menca (Gadus morhua) un citas mencu dzimtas zivis, Eiropas labraks
(Dicentrarchus labrax), zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata), sudrabainā kuprzivs
(Argyrosomus regius), akmeņplekste (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), parastā
jūraskarūsa (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), sarkanā krokere (Sciaenops ocellatus) un
citas jūraskarūsu dzimtas zivis, trušzivis (Siganus spp.)
Ražošanas sistēmas                             Atklātās akvakultūras dzīvnieku turēšanas
                                               sistēmās (tīklu aploki/sprosti) ar minimālu
                                               jūras straumes ātrumu, kas nodrošina zivju
                                               optimālu labturību, vai atklātās sistēmās uz
                                               sauszemes
Maksimālais ielaiduma blīvums                  Visas minētās zivis, izņemot akmeņpleksti:
                                               15 kg/m3
                                               Akmeņplekste: 25 kg/m2
IV daļa. Eiropas labraks, zeltainā jūraskarūsa, sudrabainā kuprzivs, kefales (Liza,
Mugil) un zuši (Anguilla spp.) zemes dīķos, kas ierīkoti plūdmaiņu zonā, un piekrastes
lagūnās
Turēšanas sistēma                              Tradicionālie sāls ieguves baseini, kas
                                               pārveidoti akvakultūras ražošanas vienībās,
                                               un tiem līdzīgi zemes dīķi, kas ierīkoti
                                               plūdmaiņu zonā
Ražošanas sistēmas                             Jāparedz piemērots ūdens atjaunošanās laiks,
                                               kas nodrošina sugas īpatņu labturību. Vismaz
                                               50 % dambju jābūt klātiem ar veģetāciju.
                                               Nepieciešami mitrājos integrēti attīrīšanas
                                               dīķi.
Maksimālais ielaiduma blīvums                  4 kg/m3
V daļa. Storu dzimtas zivis saldūdenī
Attiecīgā suga: Acipenser dzimta
Ražošanas sistēmas                             Ūdens plūsmai katrā audzēšanas vienībā
                                               jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu dzīvnieku
                                               labturību.
                                               Izplūdes ūdeņu kvalitātei jābūt tādai pašai kā
                                               ieplūdes ūdeņu kvalitātei.
Maksimālais ielaiduma blīvums                  30 kg/m3
                                             12
 ---pagebreak--- VI daļa. Zivis iekšējos ūdeņos
Attiecīgā suga: karpu dzimta (Cyprinidae) un citas saistītās sugas, ko audzē polikultūrā, to
vidū asaris, līdaka, sams, sīgas, store.
Asaris (Perca fluviatilis) monokultūrā
Ražošanas sistēmas                           Zivju dīķos, kas periodiski pilnībā jānolaiž,
                                             un ezeros. Ezeriem jābūt paredzētiem vienīgi
                                             bioloģiskajai ražošanai, arī augu kultūru
                                             audzēšanai sausajos apgabalos.
                                             Zivju ieguves vietai jābūt aprīkotai ar tīra
                                             ūdens pievadu un tik lielai, lai nodrošinātu
                                             zivīm optimālu komfortu. Pēc ieguves zivis
                                             jātur tīrā ūdenī.
                                             Saskaņā ar noteikumiem par bioloģisko
                                             akvakultūru ap iekšējo ūdeņu ražošanas
                                             vienībām kā buferzona ar ārējiem sauszemes
                                             apgabaliem, kurus audzēšanas darbībās
                                             neizmanto, jāsaglabā apgabali ar dabisku
                                             veģetāciju.
                                             Tirgus      izmēra     sasniegšanas       posmā
                                             polikultūra jāizmanto ar nosacījumu, ka tiek
                                             nodrošināta pilnīga atbilstība kritērijiem, kas
                                             šajās specifikācijās minēti attiecībā uz citām
                                             ezera zivju sugām.
Maksimālais ielaiduma blīvums                Kopējais       sugu     produkcijas      apjoms
                                             nepārsniedz 1500 kg zivju uz hektāru gadā
                                             (saimniecības produkcija atkarībā no
                                             ražošanas sistēmas īpašajām iezīmēm).
Maksimālais ielaiduma blīvums tikai asariem 20 kg/m3
monokultūrā
                                           13
 ---pagebreak--- VII daļa. Penaeidae dzimtas garneles un saldūdens garneles (Macrobrachium spp.)
Ražošanas sistēmas                           Ražošanas vienība jāierīko sterila māla
                                             apgabalos, lai līdz minimumam samazinātu
                                             dīķa izbūves ietekmi uz vidi. Dīķus izbūvē,
                                             izmantojot uz vietas jau esošo mālu.
Maksimālais ielaiduma blīvums                Ielaišana: maksimums 22 pēckāpura stadijas
                                             mazuļi uz m2
                                             Maksimālā momentānā biomasa: 240 g/m2
VIII daļa. Vēži
Attiecīgā suga: Astacus astacus
Maksimālais ielaiduma blīvums                Mazizmēra vēži (< 20 mm): 100 īpatņi uz
                                             m2 .
                                             Vidēja izmēra vēži (20–50 mm): 30 īpatņi uz
                                             m2 .
                                             Pieauguši vēži (> 50 mm): 5 īpatņi uz m2 ar
                                             nosacījumu, ka ir pieejamas piemērotas
                                             slēptuves.
IX daļa. Gliemji un adatādaiņi
Ražošanas sistēmas                           Virvju jedas, plosti, kultivēšana uz grunts,
                                             linuma maisi, sprosti, kastes, daudzsekciju
                                             (laternas tipa) tīkli, mieti (bouchot) un citas
                                             turēšanas sistēmas. Ja uz plostiem kultivē
                                             ēdamgliemenes, iegremdēto virvju skaits
                                             nedrīkst pārsniegt vienu virvi uz virsmas
                                             laukuma        kvadrātmetru.      Maksimālais
                                             iegremdēto virvju garums nedrīkst pārsniegt
                                             20 metrus. Iegremdētās virves ražošanas
                                             cikla laikā nedrīkst retināt, tomēr tās drīkst
                                             sadalīt, ja ielaiduma blīvums netiek
                                             palielināts.
X daļa. Tropisko saldūdeņu zivis: hanoss jeb pienzivs (Chanos chanos), tilapijas
(Oreochromis spp.), pangasijas (Pangasius spp.)
Ražošanas sistēmas                           Dīķi un linuma sprosti
Maksimālais ielaiduma blīvums                Pangasijas: 10 kg/m3
                                             Tilapijas: 20 kg/m3
                                           14
 ---pagebreak---                                                  III pielikums
        DALĪBVALSTU SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA, KAS MINĒTĀ 25. PANTĀ
I daļa. Informācija no Regulas (ES) 2018/848 26. panta 1. punktā minētās datubāzes un
26. panta 2. punktā un, attiecīgā gadījumā, 26. panta 3. punktā minētajām sistēmām
     1. Regulas (ES) 2018/848 26. panta 1. punktā minētajā datubāzē vai 26. panta 2. punkta
          a) apakšpunktā minētajās sistēmās saglabātā informācija par katras konkrētās
          kategorijas bioloģiskā un pārejas perioda augu reproduktīvā materiāla (izņemot
          sējeņus, bet ietverot sēklas kartupeļus) pieejamību, ietver šādas ziņas:
          - zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un
              nosaukums latīņu valodā);
          - šķirnes vai heterogēnā materiāla nosaukums;
          - pieejamais pārejas perioda reproduktīvā materiāla daudzums saskaņā ar operatoru
              aplēsēm (kopējais vienību skaits vai sēklu svars);
          - pieejamais bioloģiskā reproduktīvā materiāla daudzums saskaņā ar operatoru
              aplēsēm (kopējais vienību skaits vai sēklu svars);
          - to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas
              (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam.
     Šajā punktā “sējeņi” ir jauni augi, kas iegūti no sēklām, nevis spraudeņiem.
     2. Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajās sistēmās
          saglabātā informācija par katras sugas bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļu
          pieejamību ietver šādas ziņas:
          - suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā);
          - attiecīgā gadījumā šķirnes un līnijas;
          - dzīves stadija (piemēram, ikri, kāpuri, mazuļi), kas pārdošanā pieejami kā
              bioloģiski;
          - pieejamais daudzums saskaņā ar operatoru aplēsēm;
          - veselības stāvoklis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2006/88/EK1;
          - to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas
              (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam.
     3. Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajās sistēmās
          saglabātā informācija par bioloģiski audzētu katras sugas dzīvnieku pieejamību ietver
          šādas ziņas:
1
  Padomes Direktīva 2006/88/EK (2006. gada 24. oktobris) par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem
izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli
(OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.).
                                                        15
 ---pagebreak---     -   suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā);
    -   šķirnes un līnijas;
    -   ražošanas nolūki: gaļa, piens, divējāds izmantojums vai vaisla;
    -   dzīves stadija: pieauguši vai jauni dzīvnieki (t. i., par 6 mēnešiem jaunāki liellopi,
        pieauguši liellopi);
    -   pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm;
    -   veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem;
    -   to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas
        (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam.
 4. Attiecīgā gadījumā Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktā minētā informācija par
    bioloģiskajai ražošanai pielāgotu bioloģisko šķirņu un līniju pieejamību ietver šādas
    ziņas:
    - suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā);
    - šķirnes un līnijas;
    - ražošanas nolūki: gaļa, piens, divējāds izmantojums vai vaisla;
    - pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm;
    - veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem;
    - to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas
        (ES) 2018/848 26. panta 3. punktam.
 5. Attiecīgā gadījumā Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktā minētā informācija par
    bioloģiski audzētu jaunvistu pieejamību ietver šādas ziņas:
    - suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā);
    - šķirnes un līnijas;
    - ražošanas nolūki: gaļa, olas, divējāds izmantojums vai vaisla;
    - pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm;
    - audzēšanas sistēma (norāda, vai sistēma ir vairākstāvu);
    - veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem;
    - to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas
        (ES) 2018/848 26. panta 3. punktam.
II daļa. Informācija par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848
     II pielikuma I daļas 1.8.5. punktu un minētā pielikuma II daļas 1.3.4.3. un
                                     1.3.4.4. punktu
 1. Informācija par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848
    II pielikuma I daļas 1.8.5. punktu, ietver šādas ziņas:
    - zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un
        nosaukums latīņu valodā);
    - šķirne;
    - atkāpju skaits un sēklu kopējais svars vai augu skaits, uz ko atkāpes attiecas;
    - atkāpes pamatojums: pētniecība, piemērotas šķirnes trūkums, saglabāšanas nolūks
        vai citi iemesli;
    - attiecīgā gadījumā attiecībā uz atkāpēm, kas piešķirtas citu iemeslu dēļ, nevis
        pētnieciskos nolūkos, – saraksts ar sugām, kam atkāpes nav piešķirtas, jo to
        bioloģiskais materiāls ir pieejams pietiekamā daudzumā.
 2. Attiecībā uz katru tradicionālo lauksaimniecības dzīvnieku sugu (liellopi, zirgu
    dzimtas dzīvnieki, aitas, kazas, cūkas, briežu dzimtas dzīvnieki, truši, mājputni)
    informācija par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848
    II pielikuma II daļas 1.3.4.3. un 1.3.4.4. punktu, ietver šādas ziņas:
                                             16
 ---pagebreak--- - zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un
  nosaukums latīņu valodā, t. i., suga un ģints);
- šķirnes un līnijas;
- ražošanas nolūki: gaļa, piens, olas, divējāds izmantojums vai vaisla;
- atkāpju skaits un kopējais dzīvnieku skaits, uz ko atkāpes attiecas;
- atkāpes pamatojums: piemērotu dzīvnieku trūkums vai citi iemesli.
                                       17