title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 775/2011 ( 2011. gada 2. augusts ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               4.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 201/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 775/2011
   (2011. gada 2. augusts)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 2. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Šķidrs, attaukots govs jaunpiens ar atdalītu kazeīnu, fasēts mazumtirdzniecībai 125 ml pudelēs, ar šādu uzturvielu sastāvu 100 ml produkta:

                                    —
                                    piena olbaltumvielas 2,5–5,5 g

                                    —
                                    ogļhidrāti 3,3 g

                                    —
                                    piena tauki < 0,5 g
                              Produkts ir dzeltenīgi brūns, viegli duļķains šķidrums.
                              Imunoglobulīna saturs tajā ir augstāks nekā dabīgajās sūkalās vai pienā.
                              Saskaņā ar etiķeti produkts ir paredzēts cilvēku uzturam un lietojams vienu reizi dienā (1 vai 2 ēdamkarotes) tīrā veidā vai atšķaidīts atdzesētā augļu sulā. Tā izmantošanas joma nav norādīta.

                  0404 10 48

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, kā arī KN kodu 0404, 0404 10 un 0404 10 48 formulējumu.
                  Klasifikācija pozīcijās 3001 vai 3004 ir izslēgta, jo produkts nav paredzēts terapeitiskai vai profilaktiskai lietošanai.
                  Produkta apstrādes tehnoloģiskie posmi un tā sastāvs ir salīdzināms ar modificētu sūkalu sastāvu un apstrādes tehnoloģiskajiem posmiem
                  Ņemot vērā tā raksturīgās īpašības, tas jāklasificē pozīcijā 0404.

                              2.

                              Ar izsmidzināšanu žāvēts jaunpiena pulveris ar pazeminātu tauku saturu un neatdalītu kazeīnu, fasēts mazumtirdzniecībai plastmasas tarā ar aizskrūvējamu vāciņu pa 64 g pulvera, kam ir r šāds sastāvs (masas %):

                                    —
                                    piena tauki 1,2

                                    —
                                    piena olbaltumvielas vismaz 50, bet parasti 65,5
                              Produkta sausnas saturs ir 93,3 masas %.
                              Tas ir krēmkrāsas pulverveida produkts, kas viegli savelkas granulās un kam ir pienam raksturīga smarža.
                              Imunoglobulīna saturs tajā ir augstāks nekā dabīgajās sūkalās vai pienā.
                              Saskaņā ar etiķeti produkts ir paredzēts cilvēku uzturam.

                  0404 90 21

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, kā arī KN kodu 0404, 0404 90 un 0404 90 21 formulējumu.
                  Klasifikācija pozīcijās 3001 vai 3004 ir izslēgta, jo produktam, kas paredzēts cilvēkiem, nav terapeitiskas vai profilaktiskas iedarbības.
                  Arī klasifikācija pozīcijā 0402 nav iespējama, jo produkta sastāvs neatbilst tipiskajam dabīgā piena pulvera sastāvam.
                  Ņemot vērā raksturīgās īpašības, tas jāklasificē pozīcijā 0404.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 163/2012 ( 2012. gada 23. februāris ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

text:
               24.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 52/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 163/2012
   (2012. gada 23. februāris),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 614/2009 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2) un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam.

               (2)

               Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

               (3)

               Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

               (4)

               Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc laboto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 23. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 181, 14.7.2009., 8. lpp.

      (3)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.

      PIELIKUMS

            “I PIELIKUMS

                        KN kods

                        Preču apraksts

                        Reprezentatīvā cena
                        (EUR/100 kg)

                        Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums
                        (EUR/100 kg)

                        Izcelsme (1)

                        0207 12 10

                        Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

                        124,1

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

                        140,1

                        0

                        AR

                        133,6

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali

                        285,6

                        4

                        AR

                        223,3

                        23

                        BR

                        322,7

                        0

                        CL

                        0207 14 50

                        Saldētas krūtiņas un to gabali

                        222,0

                        0

                        BR

                        0207 27 10

                        Atkauloti, saldēti tītaru gabali

                        315,3

                        0

                        BR

                        415,6

                        0

                        CL

                        0408 11 80

                        Žāvēti olu dzeltenumi

                        314,4

                        0

                        AR

                        0408 91 80

                        Žāvētas olas bez čaumalām

                        337,5

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

                        306,1

                        0

                        BR

                        353,6

                        0

                        CL

                        3502 11 90

                        Žāvēts olu albumīns

                        522,3

                        0

                        AR

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 306/2012 ( 2012. gada 10. aprīlis ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               11.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 101/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 306/2012
   (2012. gada 10. aprīlis),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 280/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 10. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 91, 29.3.2012., 25. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 11. aprīļa piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 12 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  43,14

                  1,67

                  1701 13 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 14 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 91 00 (2)

                  49,32

                  2,67

                  1701 99 10 (2)

                  49,32

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  49,32

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1963 (2015. gada 30. oktobris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāma importam

text:
               31.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 287/52

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1963
   (2015. gada 30. oktobris),
   ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāma importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 22. maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/787 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”) izcelsmes kālija acesulfāma importam, kā arī Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāmam, ko satur konkrēti preparāti un/vai maisījumi, importam.

               (2)

               Izmeklēšanu sāka 2014. gada 4. septembrī pēc tam, kad 2014. gada 22. jūlijāCelanese Sales Germany GmbH (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību. Sūdzības iesniedzēja iepriekšējais nosaukums bija Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, līdz tas to mainīja 2015. gada 1. augustā. Sūdzības iesniedzējs ir vienīgais kālija acesulfāma (jeb “ace-K”) ražotājs Savienībā, kas tādējādi reprezentē 100 % Savienības kopējās ace-K produkcijas.

               (3)

               Kā minēts pagaidu regulas 16. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         1.2.   Turpmākā procedūra

               (4)

               Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, paužot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

               (5)

               Sūdzības iesniedzējs pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”). Uzklausīšana notika 2015. gada 8. jūlijā. Sūdzības iesniedzējs vairākos aspektos apstrīdēja pagaidu konstatējumus, īpaši attiecībā uz pielāgojumiem, kas attiecīgi izdarīti dempinga un kaitējuma starpības aprēķinos.

               (6)

               Komisija izskatīja ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus.

               (7)

               Komisija informēja visas personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts noteikt galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes ace-K importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Sūdzības iesniedzējs vēlreiz lūdza uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, un tā notika 2015. gada 22. septembrī.

               (8)

               Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

         1.3.   Atlase

               (9)

               Tā kā piezīmes par atteikšanos no atlases, ņemot vērā ierobežotu ĶTR nesaistīto importētāju un ražotāju eksportētāju skaitu, kuri pieteicās, nav saņemtas, ir apstiprināti pagaidu regulas 7.–11. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (10)

               Attiecīgais ražojums, kā noteikts pagaidu regulas 17. apsvērumā, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāms (6-metil-1,2,3-oksatiazīn-4(3H)-on-2,2-dioksīda kālija sāls; CAS RN 55589-62-3), kā arī Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāms, ko satur konkrēti preparāti un/vai maisījumi un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (Taric kods 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 un ex 3824 90 96.

               (11)

               Kā paskaidrots pagaidu regulas 18. apsvērumā, ace-K ir plašs pielietojums, piemēram, to izmanto par sintētisku saldinātāju pārtikā, dzērienos un zālēs.

               (12)

               Pēc tam, kad tika noteikti pagaidu pasākumi, vairāku dalībvalstu un Šveices muitas dienesti pauda bažas par īstenošanas grūtībām, ko radīja ace-K, ko satur preparāti un/vai maisījumi, pagaidu iekļaušana attiecīgā ražojuma definīcijā. Izmeklēšanā konstatēja, ka šādi preparāti un/vai maisījumi, kas satur ace-K, izmeklēšanas periodā faktiski nav importēti. Ņemot vērā to, ka šādi preparāti un maisījumi nav importēti, Komisija secināja, ka tos nevajadzētu iekļaut ražojumu klāsta definīcijā. Šis precizējums neietekmē konstatējumu par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Lai gan Komisija izmeklēšanas laikā konstatēja konkrētas Savienības ražotāja darbības, kas saistītas ar viena maisījuma izstrādi, šo darbību ietekmi neiekļāva analīzē jau pagaidu posmā, jo tās bija ārkārtas. Tādējādi precizējums attiecas tikai uz ace-K, ko satur preparāti un/vai maisījumi, un tas būtiski neietekmē procedūras darbības jomu vai pagaidu konstatējumus par dempingu vai kaitējumu.

               (13)

               Ņemot vērā lielas īstenošanas grūtības, par kurām ziņoja muitas dienesti, iespējamie riski saistībā ar tīru veidu ace-K transformāciju preparātos un/vai maisījumos, nepamato tā iekļaušanu. Tādējādi preparātu un maisījumu iekļaušana nav lietderīga.

               (14)

               Tāpēc būtu jāprecizē attiecīgā ražojuma definīcija, to attiecinot tikai uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāmu (6-metil-1,2,3-oksatiazīn-4(3H)-on-2,2-dioksīda kālija sāls; CAS RN 55589-62-3), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2934 99 90 (Taric kods 2934999021) (“attiecīgais ražojums”). Kālija acesulfāmu bieži dēvē arī par acesulfāmu K jeb ace-K. Ja ir noteikti pagaidu antidempinga maksājumi par šādiem preparātiem un/vai maisījumiem, tie ir jāatmaksā.

               (15)

               Komisija nav saņēmusi piezīmes no trešām personām. Tādējādi tiek apstiprināti pagaidu regulas 19. apsvērumā izdarītie secinājumi.

         3.   DEMPINGS

   3.1.   Normālā vērtība

               (16)

               Neviens Ķīnas ace-K ražotājs nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu, tādēļ normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot minēto ražotāju pārdošanas cenas iekšzemes tirgū vai ražošanas izmaksas. Izmeklēšanas periodā ace-K ražoja tikai ĶTR un Savienībā. Tāpēc normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā tirgus ekonomikas trešajā valstī, vai pamatojoties uz tāda ražojuma cenu, kuru pārdod no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību.

               (17)

               Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, “izmantojot jebkuru citu pienācīgu pamatojumu”.

               (18)

               Šajā nolūkā Komisija kā izejas punktu normālās vērtības noteikšanai izmantoja cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, proti, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu Savienībā, un pēc tam tā pielāgoja šo cenu, lai novērstu to trīs elementu ietekmi, kas konstatēti tikai Savienības ražošanas nozarē un kuri atspoguļo īpašus cenu veidošanas modeļus un darbības, kuras saistītas ar ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis sūdzības iesniedzējs.

               (19)

               Patiešām šīs lietas izmeklēšanā attiecībā uz attiecīgā ražojuma cenu noteikšanu konstatēja īpašus modeļus, kas saistīti ar klientu daudzumiem un tipiem, kvalitātes atšķirībām un ārkārtas izmaksām, kuras attiecas uz ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis tikai sūdzības iesniedzējs. Komisija tādēļ ieviesa attiecīgos pielāgojumus, lai atspoguļotu šos īpašos modeļus un, balstoties uz pamatotiem apsvērumiem, noteiktu normālo vērtību.

               (20)

               Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja minētos cenu pielāgojumus, kas normālās vērtības noteikšanas nolūkā izdarīti tā cenām, apgalvojot, ka tie neatbilst pamatregulas 2. panta 10. punktam.

               (21)

               Iepriekš minētās piezīmes liek precizēt Komisijas pieeju salīdzinājumā ar to pieeju, kas aprakstīta pagaidu regulā. Patiešām, atsaucoties uz pagaidu regulas 26. un 27. apsvērumu, būtu jāprecizē tas, ka trīs minētie pielāgojumi, kā aprakstīts turpmāk 23.–38. apsvērumā, ir izdarīti saistībā ar normālās vērtības noteikšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, “izmantojot jebkuru citu pienācīgu pamatojumu”. Tādējādi jautājums nav saistīts ar normālās vērtības korekciju, lai veiktu salīdzinājumu ar eksporta cenu, bet ar to, ka vajadzētu noteikt normālo vērtību, izmantojot pienācīgu pamatojumu un ņemot vērā to, ka nav piemērotas tirgus ekonomikas trešās valsts, kuru varētu izmantot kā analogo valsti. Patiesi Savienības ražošanas nozares cenas tika izmantotas tikai kā izejas punkts procesā, kurā noteica pienācīgu normālo vērtību, un pielāgojumi bija nepieciešami, lai nonāktu pie šādas pienācīgas normālās vērtības.

               (22)

               Tādējādi apgalvojums par to, ka minētajiem pielāgojumiem nav juridiska pamatojuma, ir noraidīts.

         3.1.1.   Tirdzniecības līmeņa pielāgojums

               (23)

               Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, lai gan piekrītot, ka pielāgojums ir pamatots, jo eksporta pārdevumi no Ķīnas galvenokārt veikti tirgotājiem Savienībā, bet Savienības ražotāja pārdevumi veikti galvenokārt galalietotājiem, sūdzības iesniedzējs apšaubīja izdarītā pielāgojuma lielumu, lai tirgotāju līmenī noteiktu normālo vērtību. Ņemot vērā to, ka pārdevumu apjoms izplatītājiem Savienības ražošanas nozares pārdevumu sarakstā bija ierobežots, minētos datus nevarēja izmantot, lai noteiktu atbilstīgu pielāgojuma lielumu šīm tirdzniecības līmeņa atšķirībām, un tādēļ pielāgojuma lielumu provizoriski aprēķināja, pamatojoties uz cenu starpību starp Ķīnas pārdevumiem tirgotājiem un galalietotājiem. Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja to, ka tas ir piemērots pamatojums, un norādīja, ka tirdzniecības pielāgojuma līmenis būtu jānosaka, izmantojot bruto peļņas normu, ko gūst trīs lielie Savienības izplatītāji pārtikas sastāvdaļu ražošanas nozarē (visi trīs izplatīja ace-K).

               (24)

               Komisija ir atzinusi, ka šajā gadījumā ir piemērotāk aprēķināt pielāgojuma lielumu, izmantojot bruto peļņas normu, ko gūst attiecīgie izplatītāji. Tomēr sūdzības iesniedzēja ierosinātajā metodikā ir trūkumi, jo tikai viens no izplatītājiem, kurus norādījis sūdzības iesniedzējs, sadarbojās, un dati attiecas uz visiem šā importētāja pārdotajiem ražojumiem, kuri galvenokārt nav attiecīgais ražojums. Tāpēc Komisija pielāgoja ierosināto metodiku, lai iekļautu datus, kas tika pārbaudīti izmeklēšanas gaitā un kas attiecas tikai uz ace-K. Tālab Komisija noteica bruto peļņas normu, ko guva visi importētāji, kas sadarbojās. Šī norma attiecas tikai uz ace-K izplatīšanu. Tā kā metodiku pārskatīja, pārskatīja arī tirdzniecības pielāgojuma līmeni salīdzinājumā ar to līmeni, kas izmantots pagaidu posmā. Tika izmantots šis pārskatītais lielums, un tas ir atspoguļots dempinga starpībā 53. apsvēruma tabulā.

               (25)

               Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs norādīja uz faktu, ka tirdzniecības līmeņa atšķirību pielāgojuma pagaidu lielums tam netika paziņots. Minētais lielums vairs nav relevants, jo, kā paskaidrots iepriekš 24. apsvērumā, tas ir aizstāts. Tā kā pagaidu lielums ir balstīts uz to divu Ķīnas ražotāju eksportētāju datiem, kas sadarbojās un veica pārdevumus gan tirgotājiem, gan lietotājiem, precīzā summa attiecas uz konfidenciāliem komercdatiem, tādēļ to jebkurā gadījumā nedrīkst izpaust.

         3.1.2.   Pielāgojums sakarā ar kvalitātes atšķirību un tās uztveri tirgū

               (26)

               Attiecībā uz pielāgojumu sakarā ar kvalitātes atšķirībām sūdzības iesniedzējs sākumā apgalvoja, ka starp Ķīnas ražojumu un līdzīgo ražojumu, ko ražoja Savienības ražotājs, nav kvalitātes atšķirību, un ka tādēļ pielāgojums neesot pamatots. Sūdzības iesniedzējs arī apšaubīja to, cik reprezentatīvi ir pierādījumi, pamatojoties uz kuriem Komisija atspoguļojusi kvalitātes atšķirības un to uztveri tirgū, lai noteiktu normālo vērtību.

               (27)

               Šajā sakarā būtu jāuzsver, ka saskaņā ar informāciju no atšķirīgiem avotiem starp Ķīnas ražojumu un līdzīgo Savienības ražojumu ir kvalitātes atšķirības un/vai atšķirības kvalitātes uztverē tirgū. Faktiski saskaņā ar informāciju, ko sūdzības iesniegšanas posmā sniedza sūdzības iesniedzējs, un informāciju sūdzības iesniedzēja tīmekļa vietnē, kvalitātes atšķirības pastāv. Daži galvenokārt ierobežotas piekļuves dokumenti ietver testa ziņojumus un rakstiskas piezīmes, kas saņemtas no ieinteresētajām personām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka pierādījumi, pamatojoties uz kuriem tika secināts, ka reālas un/vai šķietamas kvalitātes atšķirības starp importēto ražojumu un Savienības ražotāja ražoto ace-K tiešām pastāvēja, ir pietiekami reprezentatīvi.

               (28)

               Turklāt ražojuma specifikācijas, kas tika iegūtas Savienības ražošanas nozares, Ķīnas ražotāju un importētāju pārbaudes vizīšu laikā, apstiprināja minētās kvalitātes atšķirības, jo saskaņā ar šīm specifikācijām starp ražojumu, ko pārdeva sūdzības iesniedzējs, un ražojumu, ko pārdeva ražotāji eksportētāji, pastāv ievērojamas ražojuma tīrības standartu atšķirības. Tādēļ pielāgojums ir pamatots.

               (29)

               Turklāt attiecībā uz pielāgojuma summu, tā ir balstīta tādu vienīgo kvantitatīvo aprēķinu par kvalitātes atšķirību, kas sniegts ierobežotas piekļuves dokumentos, kurus iesniedza Savienības ražošanas nozare. Komisija arī konstatēja, ka testēšanas izmaksas un tāda ace-K kvalitātes standartu uzlabošanas izmaksas, ko pārdeva viens Ķīnas ražotājs un kas pārbaudīts uz vietas importētāja, kas sadarbojās, telpās, ir aptuveni tādā pašā apmērā kā Komisijas izdarītais pielāgojums, kas apstiprināja to, ka pielāgojuma summa ir pienācīga.

               (30)

               Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā ace-K kvalitāte ir ne tikai zemāka salīdzinājumā ar Savienības ražotāja nodrošināto kvalitāti, bet arī salīdzinājumā ar tā abu konkurentu Ķīnā nodrošināto kvalitāti. Tas apgalvoja, ka pielāgojumam, kas izdarīts attiecībā uz tā uzņēmuma ražojuma kvalitāti, vajadzētu būt lielākam. Pierādījumi šim apgalvojumam izriet no attiecīgajiem testa ziņojumiem, kuros minētais uzņēmums salīdzina savu ražojumu ar kāda cita Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ražojumu, un no paziņojuma, ko sniedza importētājs Savienībā. Šis importētājs paziņoja, ka tas esot iegādājies attiecīgo ražojumu no šā konkrētā Ķīnas ražotāja par zemāku cenu, jo tā ražojuma kvalitāte esot zemāka salīdzinājumā ar tā Ķīnas konkurentu.

               (31)

               Šis apgalvojums netika pieņemts, jo iesniegtie testa ziņojumi sagatavoti pirms izmeklēšanas perioda. Tikpat iespējams, ka Ķīnas ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kvalitāte ir uzlabojusies. Turklāt, lai arī šis apgalvojums ir par sliktāku kvalitāti salīdzinājumā ar abiem pārējiem ĶTR ražotājiem, kas sadarbojās, minētajos testa ziņojumos salīdzināti tikai tā Ķīnas ražotāja ražojumi, kas izteica šo apgalvojumu, ar viena cita Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, ražojumiem. Importētāja sniegtais paziņojums attiecas tikai uz Ķīnas ražotāja, kas izteica iepriekš minēto apgalvojumu, ražojumu un viena cita Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, ražojumu. Turklāt pārbaudāmi pierādījumi (piemēram, rēķini, kuros norādīta zemāka kvalitāte un/vai iepirkuma cenas) netika sniegti.

               (32)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka veiktais kvalitātes pielāgojums ir pamatots un pienācīgā līmenī. Tādējādi tiek apstiprināts Savienības kvalitātes atšķirību atspoguļošanas nolūkā izdarītais cenu pielāgojums.

         3.1.3.   Pētniecība un izstrāde un tirdzniecība, kas saistīta ar darbībām attiecībā uz ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis sūdzības iesniedzējs

               (33)

               Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs norādīja, ka Komisija neesot paskaidrojusi to, kādēļ izmaksas, kas saistītas ar nesen izstrādāto ražojumu, ir atskaitītas no normālās vērtības, un apgalvoja, ka pielāgojums neesot pamatots.

               (34)

               Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka nesen izstrādātā ražojuma izmaksas tikušas konsekventi atskaitītas visā dempinga un kaitējuma analīzes procesā, jo šīs izmaksas ir saistītas ar ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis sūdzības iesniedzējs (sk. 12.–14. apsvērumu). Tās ir ārkārtas un attiecas tikai uz Savienības ražošanas nozari. Otrkārt, jaunais ražojums vēl nav pilnībā laists tirgū, jo izmeklēšanas periodā veiktie pārdevumi bija ļoti ierobežotos daudzumos un jebkurā gadījumā to pārdošanas cenas nebija reprezentatīvas. Ķīnas ražotāji eksportētāji uzskatāmi par attiecīgā ražojuma ģenēriskajiem ražotājiem, un tiem nebija šādu izmaksu. Tādēļ, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu noteiktu normālo vērtību, izmantojot pienācīgu pamatojumu, Komisija uzskatīja, ka ir pienācīgi veikt pielāgojumu, normālās vērtības aprēķinā neiekļaujot izmaksas, kas saistītas ar jauno ražojumu.

               (35)

               Sūdzības iesniedzējs, pamatojoties uz to, ka izmaksas tika atskaitītas no cenām, arī apstrīdēja šo pielāgojumu pēc būtības, norādot, ka tam nav juridiska pamatojuma saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un ka, šādi rīkojoties, Komisija “sajauktu ābolus ar apelsīniem”. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 21. apsvērumā, normālā vērtība ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, un saskaņā ar minētā panta noteikumiem šo pielāgojumu uzskatīja par pamatotu, lai noteiktu normālo vērtību, izmantojot pienācīgu pamatojumu. Turklāt ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozares cenu noteikšanu ietekmēja minētās pētniecības un izstrādes un tirdzniecības izmaksas, kas saistītas ar jaunu, ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu. Izmeklēšanā konstatēja, ka šīs izmaksas tika attiecinātas uz darbību saistībā ar ace-K, tādējādi ir loģiski, ka atlīdzināšanas nolūkā attiecīgais uzņēmums cenu noteikšanā tās ņem vērā. Atbildot uz anketas jautājumiem, faktiski to apstiprināja Savienības ražošanas nozare, proti, ka ražošanas izmaksas ir faktors, ko ņem vērā cenu noteikšanas procesā.

               (36)

               Sūdzības iesniedzējs arī apstrīdēja pielāgojuma lielumu, uzskatot to par pārāk lielu. Tas apgalvoja, ka pētniecības un tirdzniecības izmaksu iespējamās atšķirības Savienības tirgū salīdzinājuma ar citiem tirgiem pamatojot mazāku summu par kilogramu. Šajā sakarā vispirms jāuzsver, ka, lai gan tam tika lūgts sniegt šo pētniecības un tirdzniecības izmaksu dalījumu, sūdzības iesniedzējs izmeklēšanas laikā nav norādījis šīs izmaksu atšķirības katrā tirgu. Otrkārt, pārbaudes vizītes laikā minētos rādītājus nevarēja pārbaudīt uz vietas. Tas neatbilst pielāgojumam, ko aprēķinājusi Komisija, jo tas ir balstīts uz pārbaudītiem sūdzības iesniedzēja datiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis pierādījumus par pielāgojuma līmeņa nepamatotību. Jebkurā gadījumā tika uzskatīts, ka nav lietderīgi pārskatīt vienu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu elementu, bet nepārskatīt citus. Ņemot vērā iepriekš minēto, šo apgalvojumu nevar pieņemt.

               (37)

               Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs lūdza Komisiju izpaust precīzu pielāgojuma summu attiecībā uz darbībām, kuras saistītas ar ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis sūdzības iesniedzējs. To nevar izpaust, jo minētā summa ir konfidenciāla.

               (38)

               Trīs Komisijas izdarīto pielāgojumu summa, lai noteiktu normālo vērtību, izmantojot pienācīgu pamatojumu, ir 25–45 % robežās no Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienībā.

         3.1.4.   Apgalvojumi par citiem pielāgojumiem

               (39)

               Kā paskaidrots iepriekš, Komisija kā izejas punktu normālās vērtības noteikšanai, izmantojot pienācīgu pamatojumu, izmantoja pienācīgi pārbaudītu faktisko vidējo pārdošanas cenu Savienībā.

               (40)

               Pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas Savienības ražošanas nozare apstrīdēja faktisko pārdošanas cenu izmantošanu kā izejas punktu. Konkrēti Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tās faktiskajām cenām būtu bijis jāpieskaita “samērīga peļņas norma”. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka 2009. gadā gūtā peļņas norma (no 15 % līdz 25 %) būtu bijusi “samērīga peļņas norma”, jo sūdzības iesniedzējam nebija dominējoša stāvokļa un tā tirgus daļa attiecīgajā gadā samazinājās zem 50 %. Saskaņā ar apgalvoto dempings un kaitējums 2009. gadā vēl nebija iestājies.

               (41)

               Pagaidu regulas 66. apsvērumā jau ticis paskaidrots, ka Savienības ražotāja pārdevumi neatkarīgiem klientiem ir bijuši rentabli. Šādi aprēķināta minēto pārdevumu precīzā rentabilitāte ir konfidenciāla, ņemot vērā pārējo ieinteresēto personu intereses, kas nav Savienības ražotājs, un tādējādi rentabilitāte ir indeksēta pagaidu regulas 10. tabulā, bet tā bija lielāka par 5 %, kas sintētisku saldinātāju nozarē ir samērīgi. Precīzs rādītājs ir izpausts sūdzības iesniedzējam. Turklāt normālo vērtību noteica, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punktu. Kā izejas punktu izmantoja Savienības ražošanas nozares cenas, tās pielāgojot saistībā ar elementiem, kuri attiecas uz Savienības ražošanas nozares cenu noteikšanas faktoriem un darbībām, kuras saistītas ar ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis sūdzības iesniedzējs. Šo metodi uzskatīja par pienācīgu, ņemot vērā lietas konkrētos faktus un dokumentācijā pieejamo informāciju. Tādēļ normālās vērtības noteikšanai, izmantojot pienācīgu pamatojumu, nevajadzēja faktisko peļņu aizstāt ar mērķa peļņu un pārrēķināt normālo vērtību, kā to apgalvoja sūdzības iesniedzējs. Tādēļ šis apgalvojums ir noraidīts.

               (42)

               Visbeidzot sūdzības iesniedzējs norādīja uz tādu kļūdu aprēķinos, kas attiecas uz Savienības pārdevumu sarakstu, ko kā pamatu izmantoja normālās vērtības noteikšanai. Šī kļūda ir labota, un korekcija ir atspoguļota turpmāk 53. apsvēruma tabulā.

         3.1.5.   Piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas

               (43)

               Savā atbildē pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apstrīdēja to, ka Komisija aprēķinājusi atskaitījuma summu par tirdzniecības līmeņa atšķirībām, pamatojoties uz kopējo Savienības ražošanas nozares EXW cenu, jo šī cena ietvēra ārkārtas pētniecības un izstrādes un tirdzniecības izmaksas, kas saistītas ar ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis sūdzības iesniedzējs. Tas uzskatīja, ka to būtu vajadzējis piemērot Savienības ražošanas nozares pielāgotajai EXW cenai pēc tam, kad atskaitītas minētās ārkārtas izmaksas.

               (44)

               Tomēr tirdzniecības līmeņa pielāgojuma lielums, kā paskaidrots iepriekš 24. apsvērumā, ir vidējā svērtā bruto peļņas norma, ko guva importētāji, kas sadarbojās, izplatot ace-K. Tādēļ tā būtu jāpiemēro faktiskajai pārdošanas cenai, jo tas ir pielāgojums, lai ņemtu vērā objektīvas atšķirības pārdošanas cenās, kas konstatētas tirgū. Tirdzniecības līmeņa pielāgojums ir cieši saistīts ar cenām, kas novērotas tirgū. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (45)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs atkārtoti apgalvoja, ka tirdzniecības pielāgojuma līmenis būtu jānosaka, izmantojot bruto peļņas normu, ko gūst trīs lielie Savienības izplatītāji pārtikas sastāvdaļu ražošanas nozarē (visi trīs izplatīja ace-K). Tas apšaubīja pārskatīto metodiku, ko izmantoja Komisija, jo izplatītāju peļņas norma, uz kuras tā balstījās, ietvertu pakalpojumus, kuri izplatītājiem nebūtu jāsniedz Savienības ražošanas nozarei, un tas izraisītu pārāk lielu peļņas normu.

               (46)

               Tomēr, neraugoties uz dažiem papildpakalpojumiem, kas konstatēti izmeklēšanas laikā, minētajiem izplatītājiem noteiktā bruto peļņas norma bija šādu darbību neto, un tādējādi tā bija saistīta tikai ar tirdzniecības darbību. Tādēļ lielums, kas noteikts, lai ņemtu vērā tirdzniecības līmeņa atšķirības, attiecas tikai uz tirdzniecības līmeņa atšķirībām, un tiek apstiprināts, ka šādi iegūts lielums ir atbilstošāks nekā lielums, kas iegūts, izmantojot sūdzības iesniedzēja ierosināto metodiku, kā jau paskaidrots iepriekš 24. apsvērumā. Tādējādi sūdzības iesniedzēja apgalvojums par šo jautājumu tika noraidīts.

               (47)

               Piezīmēs par galīgo informācijas izpaušanu sūdzības iesniedzējs arī lūdza papildus izpaust informāciju par vairākiem jautājumiem, kas attiecas uz ārkārtas pētniecības un izstrādes un tirdzniecības izmaksām, kas radušās saistībā ar ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis sūdzības iesniedzējs, un informāciju par savām peļņas normām. Tomēr, ņemot vērā to, ka šie dati jau ir izpausti pārbaudes apmeklējuma laikā un vairākos dokumentos vai sūdzības iesniedzējs tos pats sniedzis atbildēs uz anketas jautājumiem, sūdzības iesniedzējs tika pienācīgi informēts, ka tam ir pieejama visa vajadzīgā informācija, un tika uzskatīts, ka papildu informācijas izpaušana, nav vajadzīga.

               (48)

               Pēc galīgās informācijas izpaušanas uzklausīšanā pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas sūdzības iesniedzējs izdarīja jaunu apgalvojumu par to, ka tirdzniecības pielāgojuma līmenis būtu jāizsaka fiksētā summā par kilogramu. Komisija norādīja, ka šai piezīmei formāli ir iestājies noilgums, jo tā tika iesniegta pēc tam, kad beidzies termiņš, kurā varēja iesniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Jebkurā gadījumā Komisija uzskatīja, ka procentuālās daļas izmantošana šādam pielāgojumam nav nepamatota.

         3.1.6.   Secinājums par normālo vērtību

               (49)

               Tā kā citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 22. un 23. apsvērums.

         3.2.   Eksporta cena

               (50)

               Tā kā piezīmes par eksporta cenu nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 24. apsvērums.

         3.3.   Salīdzinājums

               (51)

               Tās saņemtās piezīmes par normālās vērtības pielāgojumiem, kas faktiski attiecās uz normālās vērtības noteikšanu kā tādu, ir aplūkotas 20.–48. apsvērumā. Komisija nav saņēmusi citas piezīmes. Tādējādi tiek apstiprināti pagaidu regulas 25. un 26. apsvērumā izdarītie secinājumi.

         3.4.   Dempinga starpības

               (52)

               Tā kā piezīmes nav saņemtas, tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metodika, kas izklāstīta pagaidu regulas 28.–32. apsvērumā.

               (53)

               Ņemot vērā to, ka tika labota kļūda aprēķinos, kā minēts 42. apsvērumā, un ņemot vērā pārskatīto metodiku tirdzniecības pielāgojuma lieluma noteikšanai, kā minēts 24. apsvērumā, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts) cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

                           135,6 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd

                           119,9 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

                           64,0 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           135,6 %

         4.   KAITĒJUMS

   4.1.   Savienības ražošanas nozare un Savienības produkcija

               (54)

               Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozari un Savienības produkciju nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 34. apsvērums.

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (55)

               Tā kā piezīmes par patēriņu Savienībā nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 35.–37. apsvērums.

         4.3.   Imports no attiecīgās valsts

               (56)

               Kā jau minēts iepriekš 42. apsvērumā, kļūda Savienības pārdevumu saraksta aprēķinos ir labota. Šis labojums arī ietekmēja cenu samazinājuma starpības, kas attiecīgi mainītas. Kā pienācīgi paskaidrots iepriekš 24. apsvērumā, cenu samazinājuma starpības vienādi ietekmēja tirdzniecības pielāgojuma lieluma pārskatīts līmenis. Pārskatītās vidējās svērtās cenu samazinājuma starpības bija no 32 % līdz 54 %.

               (57)

               Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, ņemot vērā pielāgojumus, kas, kā minēts pagaidu regulas 44. apsvērumā, izdarīti Savienības ražošanas nozares cenā, Komisijas konstatētās cenu samazinājuma starpības ir mazākas par faktisko cenu samazinājumu. Tomēr šie pielāgojumi ir piemēroti, jo tie izdarīti, lai Savienības ražošanas nozares cenas būtu tādā līmenī, kas nodrošina taisnīgu salīdzinājumu ar Ķīnas importa cenām.

               (58)

               Tā kā citas piezīmes par importu no attiecīgās valsts nav saņemtas (izņemot pārskatītās cenu samazinājuma starpības, kā minēts 56. apsvērumā), tiek apstiprināti pagaidu regulas 38.–44. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (59)

               Savienības ražošanas nozare apstrīdēja to, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa noteikšanai netika iekļautas konkrētas pētniecības un izstrādes un tirdzniecības izmaksas. Tomēr, tā kā nebija pierādījumu par pretējo, Komisija joprojām uzskata, ka minētās izmaksas radušās saistībā ar ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, ko izstrādājis sūdzības iesniedzējs, un ir ārkārtas, un, novērtējot Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tās nav jāņem vērā.

               (60)

               Tā kā citas piezīmes par kaitējuma rādītāju dinamiku nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 45.–73. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         4.5.   Piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas

               (61)

               Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs sniedza piezīmes par dažiem pielāgojumiem Savienības ražošanas nozares EXW cenā, ko izmanto kaitējuma aprēķinos. Minētās piezīmes, kas attiecās arī uz normālās vērtības aprēķinu, ir aplūkotas iepriekš 43.–48. apsvērumā. Nosakot kritēriju, kas nepieciešams kaitējuma novēršanas aprēķinam, Komisija piemēroja simetriju.

         4.6.   Secinājums par kaitējumu

               (62)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināti pagaidu regulas 74.–82. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozarei ir izraisīts būtisks kaitējums.

         5.   CĒLOŅSAKARĪBA

               (63)

               Komisija nav saņēmusi piezīmes par pagaidu konstatējumiem saistībā ar cēloņsakarību starp dempingu un kaitējumu. Tāpēc tiek apstiprināts, ka ĶTR imports par dempinga cenām pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka nav citu faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei izraisīto kaitējumu. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 97.–99. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         6.   SAVIENĪBAS INTERESES

   6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (64)

               Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja pagaidu regulas 102. apsvērumu, jo tas uzskata, ka šie maksājumi tikai daļēji atvieglos Savienības ražošanas nozares stāvokli, kas ir pretrunā pamatregulas noteikumiem.

               (65)

               Jāuzsver, ka noteiktie maksājumi ir saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Formulējums “daļēji atvieglos” attiecas tikai uz cenu spiedienu, ko izraisīja imports par dempinga cenām, jo ir sagaidāms, ka pēc pasākumu piemērošanas importa cenas pieaugs. Tas neattiecas uz daļēju atgūšanos no kaitējuma.

               (66)

               Citas piezīmes vai ziņas par Savienības ražošanas nozares interesēm nav saņemtas. Tāpēc, ievērojot iepriekš izklāstīto interpretāciju, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 101.–103. apsvērumā paustie pagaidu konstatējumi.

         6.2.   Nesaistīto importētāju intereses

               (67)

               Tā kā piezīmes par nesaistīto importētāju un tirgotāju interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 104.–110. apsvērums.

         6.3.   Lietotāju intereses

               (68)

               Tā kā piezīmes par lietotāju interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 111.–117. apsvērums.

         6.4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (69)

               Tā kā citas piezīmes par Savienības interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 118. un 119. apsvērumā izdarītie secinājumi.

         7.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

               (70)

               Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka kaitējuma novēršanas līmenis neesot noteikts, pieskaitot mērķa peļņu, pagaidu maksājumi nebūšot pietiekami lieli, lai novērstu visu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Sūdzības iesniedzējs īpaši apstrīdēja Komisijas iecerēto, ka pasākumu pagaidu līmenis ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūt savas izmaksas un gūt pienācīgu peļņu.

               (71)

               Šajā sakarā un, kā minēts iepriekš 41. apsvērumā, atskaitot Savienības ražošanas nozares izmaksas, kuras ir ārkārtas un saistītas ar ļoti specifisku un atšķirīgu ražojumu, Savienības ražošanas nozare, neraugoties uz negatīvām tendencēm, kas novērotas attiecīgajā periodā, izmeklēšanas periodā guva pienācīgu peļņu. Tāpēc Komisija atgādina, ka nav pamata jau gūtai peļņai pieskaitīt mērķa peļņu. Tādējādi ir paredzams, ka maksājumi, kuru pamatā ir cenu samazinājums, novērstu izraisīto kaitējumu un turpmāku situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē.

               (72)

               Lai pastiprinātu savu apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs salīdzināja pašreizējo izmeklēšanu ar antidempinga izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes diciandiamīda importu (3). Savienības ražošanas nozare apgalvoja, šajā izmeklēšanā izmantotā pieeja neatbilst konkrētajai lietai, un tādējādi tā nav jāpiemēro.

               (73)

               Lai pamatotu izmantoto pieeju, izmeklēšanā par diciandiamīdu ņemti vērā trīs būtiski aspekti: i) pasākumiem nevajadzētu kompensēt faktorus, kurus nevarēja sasaistīt ar importu par dempinga cenām, ii) dempinga starpību aprēķināja, izmantojot pielāgoto normālo vērtību, kuras pamatā bija Savienības ražošanas nozares dati, un iii) pasaulē bija tikai divi diciandiamīda ražotāji. Attiecībā uz trešo faktoru Komisija konstatēja risku, proti, ja tiktu noteikti pārāk lieli maksājumi, Savienības ražošanas nozare varētu monopolizēt Savienības tirgū.

               (74)

               Tādēļ ir skaidrs, ka izmeklēšanā par diciandiamīdu konstatētā situācija ir ļoti līdzīga pašreizējai izmeklēšanai. Pašreizējā izmeklēšanā dempinga starpība atkal aprēķināta, izmantojot normālo vērtību, kuras pamatā ir Savienības ražošanas nozares dati ar dažiem pielāgojumiem, kas ir objektīvi nepieciešami. Turklāt pasaulē tāpat ir ļoti maz piegādes avotu, un, ja pasākumi netiktu aprēķināti taisnīgi un līdzsvaroti, monopola risks pastāvētu.

               (75)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka šajā izmeklēšanā ir pamatota līdzīga pieeja.

               (76)

               Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 121.–124. apsvērums.

               (77)

               Kā aprakstīts 42. apsvērumā, bija jālabo kļūda aprēķinos, kas attiecas uz Savienības pārdevumu sarakstu, kas ietekmēja arī kaitējuma aprēķinu. Turklāt, kā paskaidrots 24. apsvērumā, pārskatīts pamats tirdzniecības līmeņa pielāgojuma aprēķinam uzskatīts par pamatotu. Labojumu rezultātā pārskatītās galīgās kaitējuma starpības ir šādas:

                           Uzņēmums

                           Kaitējuma starpība

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

                           126,0 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd

                           108,6 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

                           49,7 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           126,0 %

         7.2.   Galīgie pasākumi

               (78)

               Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā pēc pagaidu informācijas izpaušanas maksājuma likmes ir pārskatītas, jo tikusi labota kļūda aprēķinos, kas ietekmēja gan dempinga, gan kaitējuma starpības, un ticis pārskatīts tirdzniecības līmeņa pielāgojums.

               (79)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, likmes, ar kādām šie maksājumi tiks piemēroti, ir noteiktas šādas:

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība
                           (%)

                           Kaitējuma starpība
                           (%)

                           Galīgais antidempinga maksājums
                           (%)

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

                           135,6

                           126,0

                           126,0

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd

                           119,9

                           108,6

                           108,6

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

                           64,0

                           49,7

                           49,7

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           135,6

                           126,0

                           126,0

               (80)

               Lai nodrošinātu muitas dienestu pasākumu saskaņotu īstenošanu, lai gan vairs nav atsauces uz ace-K, ko satur preparāti un/vai maisījumi, kā paskaidrots pagaidu regulas 127. apsvērumā, tā joprojām ir fiksēta summa euro par neto kilogramu.

               (81)

               Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti ar tā nosaukumu neminēts uzņēmums, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

               (82)

               Uzņēmums var pieprasīt, lai tiek piemērotas minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas vēlāk maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (4). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (83)

               Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins saskaņā ar 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecina antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

               (84)

               Ja, ievērojot tādu preparātu un/vai maisījumu importa tendences Savienībā, kuri satur ace-K, konstatē šādu vajadzību, nekavējoties veic attiecīgus pasākumus, tostarp sāk izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu.

               (85)

               Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem piemēros ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

         7.3.   Cenu saistības

               (86)

               Divi Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Pēc uzklausīšanas Komisijā viens no tiem iesniedza pārskatītu saistību piedāvājumu.

               (87)

               Komisija novērtēja piedāvājumu un konstatēja vairākus konkrētus riskus, kas saistīti ar ražojumu. Viens no riskiem saistīts ar attiecīgā ražojuma iespējamo nepareizo klasificēšanu. Izmeklēšanā konstatēts, ka pārtikas klases (ar 6,5 % muitas nodokli) tika nepareizi kvalificētas kā zāļu klases (ar 0 % muitas nodokli). Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas nebija iesaistīts šādās darbībās. Lai arī tas tā varētu būt, konstatētais risks joprojām pastāv. Tas pats Ķīnas ražotājs eksportētājs piedāvāja iesniegt visus muitošanas dokumentus Komisijai, ja saistības tiktu pieņemtas. Tomēr muita nodokļu samaksas uzraudzība par katru darījumu ir neproporcionāli apgrūtinoša.

               (88)

               Vēl viens risks ir saistīts ar iespēju pārveidot attiecīgo ražojumu un mainīt to preparātos un/vai maisījumos apvienojumā ar citiem elementiem, piemēram, ūdeni un/vai citiem saldinātājiem. Uz šāda tipa ražojumu pasākumi neattiecas. Viens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem apņēmās eksportēt ace-K tikai tīrā veidā. Šāds scenārijs arī būtu jāuzrauga, kas būtu ļoti apgrūtinoši vai pat neiespējami.

               (89)

               Komisija noteica papildu riskus. Papildus attiecīgajam ražojumam ražotāji eksportētāji ražo un pārdod Savienībā citus ražojumus (piemēram, dažādas pārtikas piedevas) galvenokārt tirgotājiem. Izmeklēšanā viens no ražotājiem eksportētājiem pārdeva attiecīgo ražojumu un citus ražojumus vieniem un tiem pašiem tirgotājiem. Šāda prakse palielina šķērskompensācijas risku, un, lai to īstenotu, būtu nepieciešams uzraudzīt visus ražotāju eksportētāju eksporta pārdevumus. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka esot gatavs pārtraukt pārdevumus lietotājiem Savienībā un pārtraukt citu ražojumu (t. i., ražojumu, kas nav attiecīgais ražojums) pārdevumus tirgotājiem Savienībā, kuri ir arī iegādājoties ace-K no šā Ķīnas ražotāja eksportētāja. Turklāt tas pats Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka esot gatavs eksportēt ace-K tikai tādiem tirgotājiem, kas minēti to tirgotāju pilnīgā sarakstā, kuri atrodas Savienībā, un pārtraukt ace-K pārdevumus uz Savienību, izmantojot tirgotājus trešās valstīs. Tomēr tas būtu jāuzrauga tādā mērā, ko Komisija uzskata par neiespējamu.

               (90)

               Visbeidzot, tā kā neviens minētais uzņēmums nepieprasīja TER, Komisija nevarēja pilnībā novērtēt pārskatu ticamību, kas cita starpā ir būtiski, lai nodrošinātu savstarpēju uzticēšanos, kas ir saistību pamatā.

               (91)

               Balstoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka abus saistību piedāvājumus nevar pieņemt.

         7.4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

               (92)

               Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei izraisītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, izņemot, ja tādas ir, tās summas, kas iekasētas par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ace-K, ko satur konkrēti preparāti un/vai maisījumi.

               (93)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāma (6-metil-1,2,3-oksatiazīn-4(3H)-on-2,2-dioksīda kālija sāls; CAS RN 55589-62-3) importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2934 99 90 (Taric kods 2934999021), nosaka galīgo antidempinga maksājumu.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru ražo turpmākajā tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šādas.

               Uzņēmums

               Galīgais maksājums – euro par neto kilogramu

                  Taric papildu kods

               Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

               4,58

               C046

               Suzhou Hope Technology Co., Ltd

               4,47

               C047

               Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

               2,64

               C048

               Visi pārējie uzņēmumi

               4,58

               C999

         3.   Iepriekš 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās antidempinga maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, uz kura jābūt šādai deklarācijai, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais kālija acesulfāms (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar Īstenošanas regulā (ES) 2015/787 noteiktajiem pagaidu antidempinga maksājumiem, izņemot tās summas, kas iekasētas par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ace-K, ko satur konkrēti preparāti un/vai maisījumi.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 30. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 19. maija Īstenošanas regula (ES) 2015/787, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāma importam, kā arī Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāma, ko satur konkrēti preparāti un/vai maisījumi, importam (OV L 125, 21.5.2015., 15. lpp.).

      (3)  Padomes 2007. gada 13. novembra Regula (EK) Nr. 1331/2007, ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda importam (OV L 296, 15.11.2007., 1. lpp.).

      (4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/147 (2016. gada 4. februāris), ar ko darbīgās vielas iprovalikarba apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               5.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 30/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/147
   (2016. gada 4. februāris),
   ar ko darbīgās vielas iprovalikarba apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Darbīgās vielas iprovalikarba, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā, apstiprinājuma termiņš beidzas 2016. gada 30. jūnijā.

               (2)

               Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (3) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums iprovalikarba atkārtotai iekļaušanai Padomes Direktīvas 91/414/EEK (4) I pielikumā.

               (3)

               Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

               (4)

               Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otro ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2013. gada 2. septembrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai.

               (5)

               Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

               (6)

               Iestāde 2015. gada 14. aprīlī (5) nosūtīja Komisijai savu secinājumu par to, vai ir gaidāms, ka iprovalikarbs atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Komisija 2015. gada 8. oktobrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojuma projektu par iprovalikarbu.

               (7)

               Attiecībā uz vismaz viena tāda augu aizsardzības līdzekļa, kurā ir darbīgā viela, vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti.

               (8)

               Tāpēc ir lietderīgi atjaunot iprovalikarba apstiprinājumu.

               (9)

               Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

               (10)

               Riska novērtējums attiecībā uz iprovalikarba apstiprinājuma atjaunošanu ir balstīts uz ierobežotu skaitu raksturīgo lietojumu, kas tomēr neierobežo to, kādiem lietojumiem iprovalikarbu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var būt atļauti. Tādēļ ir lietderīgi nesaglabāt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai kā fungicīdu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 3. punktu saistībā ar tās 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

               (11)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1885 (6) iprovalikarba apstiprinājuma termiņš ir pagarināts, lai atjaunošanas procesu pabeigtu pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmumu par atjaunošanu ir pieņemts pirms pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. aprīļa.

               (12)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana
   Darbīgās vielas iprovalikarba, kura specifikācija sniegta I pielikumā, apstiprinājumu atjauno, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.
   3. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2016. gada 1. aprīļa.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 4. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2010. gada 7. decembra Regula (ES) Nr. 1141/2010, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (OV L 322, 8.12.2010., 10. lpp.).

      (4)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

      (5)  EFSA Journal (2015); 13(3): 4060. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

      (6)  Komisijas 2015. gada 20. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2015/1885, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām 2,4-D, acibenzolar-S-metilam, amitrolam, bentazonam, cihalofopbutilam, dikvatam, DPX KE 459 (flupirsulfuronmetils), esfenvalerātam, famoksadonam, flumioksazīnam, glifosātam, iprovalikarbam, izoproturonam, lambda-cihalotrīnam, metalaksilam-M, metsulfuronmetilam, pikolinafēnam, pimetrozīnam, piraflufēnetilam, prosulfuronam, tiabendazolam, tifensulfuron-metilam un triasulfuronam (OV L 276, 21.10.2015., 48. lpp.).

      I PIELIKUMS

                  Parastais nosaukums, Identifikācijas numuri

                     IUPAC nosaukums

                  Tīrība (2)

                  Apstiprināšanas datums

                  Apstiprinājuma termiņa beigas

                  Īpaši noteikumi

                  Iprovalikarbs
                  CAS Nr. 140923-17-7
                  CIPAC Nr. 620

                  Izopropil [(1S)-2-metil-1-{[(1RS)-1-p-toliletil]karbamoil}propil]karbamāts

                  ≥ 950 g/kg
                  Piemaisījumi:
                  toluols: ne vairāk kā 3 g/kg

                  2016. gada 1. aprīlis

                  2031. gada 31. marts

                  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par iprovalikarbu secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                              —

                              gruntsūdeņu aizsardzībai no attiecīgās augsnes PMPA (1) metabolīta, ja darbīgo vielu izmanto reģionos, kuros dominē augšņu tipi ar zemu māla saturu,

                              —

                              operatoru un strādnieku aizsardzībai,

                              —

                              ūdens organismu aizsardzībai attiecībā uz preparātiem, kas satur citas darbīgās vielas.

                        Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
                  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei apstiprinošu informāciju par augsnes metabolīta PMPA genotoksiskuma iespējamību. Šo informāciju iesniedz līdz 2016. gada 30. septembrim.

         (1)  p-metil-fenetilamīns

         (2)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.

      II PIELIKUMS
      Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

                  1)

                  pielikuma A daļā svītro 30. ierakstu par iprovalikarbu;

                  2)

                  pielikuma B daļai pievieno šādu ierakstu:

                              Numurs

                              Parastais nosaukums, Identifikācijas numuri

                                 IUPAC nosaukums

                              Tīrība (2)

                              Apstiprināšanas datums

                              Apstiprinājuma termiņa beigas

                              Īpaši noteikumi

                              “96

                              Iprovalikarbs
                              CAS Nr. 140923-17-7
                              CIPAC Nr. 620

                              Izopropil [(1S)-2-metil-1-{[(1RS)-1-p-toliletil]karbamoil}propil]karbamāts

                              ≥ 950 g/kg
                              Piemaisījumi:
                              toluols: ne vairāk kā 3 g/kg

                              2016. gada 1. aprīlis

                              2031. gada 31. marts

                              Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par iprovalikarbu secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                              Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                                          —

                                          gruntsūdeņu aizsardzībai no attiecīgās augsnes PMPA (1) metabolīta, ja darbīgo vielu izmanto reģionos, kuros dominē augšņu tipi ar zemu māla saturu,

                                          —

                                          operatoru un strādnieku aizsardzībai,

                                          —

                                          ūdens organismu aizsardzībai attiecībā uz preparātiem, kas satur citas darbīgās vielas.

                                    Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
                              Pieteikuma iesniedzējs iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei apstiprinošu informāciju par augsnes metabolīta PMPA genotoksiskuma iespējamību. Šo informāciju iesniedz līdz 2016. gada 30. septembrim.

         (1)  p-metil-fenetilamīns”

         (2)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 188/2012 ( 2012. gada 7. marts ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Susina di Dro (ACVN)]

text:
               8.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 69/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 188/2012
   (2012. gada 7. marts)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Susina di Dro (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Susina di Dro” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 185, 25.6.2011., 10. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      ITĀLIJA

         Susina di Dro (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 326/2011 ( 2011. gada 4. aprīlis ), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               5.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 326/2011
   (2011. gada 4. aprīlis),
   ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 319/2011 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 5. aprīlī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 4. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

      (4)  OV L 86, 1.4.2011., 67. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 5. aprīļa piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 11 10 (1)

                  51,50

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  51,50

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  51,50

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  51,50

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  49,96

                  2,48

                  1701 99 10 (2)

                  49,96

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  49,96

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,50

                  0,22

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 283/2012 ( 2012. gada 29. marts ), ar ko no lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla 2012. pārskata gada nosaka standarta maksu par lauku saimniecības darbības pārskatu

text:
               30.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 92/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 283/2012
   (2012. gada 29. marts),
   ar ko no lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla 2012. pārskata gada nosaka standarta maksu par lauku saimniecības darbības pārskatu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā (1),
   ņemot vērā Komisijas 1983. gada 13. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1915/83 par konkrētiem sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem attiecībā uz uzskaiti ar mērķi noteikt lauku saimniecību ienākumus (2) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EEK) Nr. 1915/83 5. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija maksā dalībvalstīm standarta maksu par katru pienācīgi izpildīto saimniecības darbības pārskatu, kas tai nosūtīts minētās regulas 3. pantā noteiktajā laika posmā.

               (2)

               Komisijas 2011. gada 7. marta Regulā (ES) Nr. 224/2011, ar ko nosaka standarta maksu par lauku saimniecības darbības pārskatu lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla 2011. pārskata gadam (3), ir noteikts, ka standarta maksa 2011. pārskata gadam ir EUR 157 par lauku saimniecības darbības pārskatu. Izmaksu tendenču dēļ, kas arī ietekmē saimniecības gada pārskatu aizpildīšanas izmaksas, maksa ir jāpārskata.

               (3)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EEK) Nr. 1915/83 5. panta 1. punktā paredzēto standarta maksu nosaka EUR 160 apmērā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2012. pārskata gada.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 29. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.

      (2)  OV L 190, 14.7.1983., 25. lpp.

      (3)  OV L 61, 8.3.2011., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1298/2011 ( 2011. gada 9. decembris ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Pélardon (ACVN)]

text:
               14.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 330/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1298/2011
   (2011. gada 9. decembris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pélardon (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu vienotā dokumenta grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pélardon”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2400/1996 (2), kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2372/2001 (3).

               (2)

               Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4) ir publicējusi grozījumu pieteikumu. Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis grozījums ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 9. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV L 327, 18.12.1996., 11. lpp.

      (3)  OV L 320, 5.12.2001., 9. lpp.

      (4)  OV C 35, 4.2.2011., 13. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.3. grupa.   Siers

      FRANCIJA

         Pélardon (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/482 (2017. gada 20. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               21.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 75/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/482
   (2017. gada 20. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 20. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  288,4

                  IL

                  234,5

                  MA

                  109,4

                  SN

                  196,7

                  TN

                  182,1

                  TR

                  114,2

                  ZZ

                  187,6

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  TR

                  187,4

                  ZZ

                  214,7

                  0709 93 10

                  MA

                  49,9

                  TR

                  148,5

                  ZZ

                  99,2

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  42,4

                  IL

                  62,7

                  MA

                  46,9

                  TN

                  50,4

                  TR

                  69,2

                  ZZ

                  54,3

                  0805 50 10

                  TR

                  67,0

                  ZZ

                  67,0

                  0808 10 80

                  CL

                  122,2

                  CN

                  144,8

                  ZA

                  114,1

                  ZZ

                  127,0

                  0808 30 90

                  AR

                  121,3

                  CL

                  163,7

                  CN

                  82,7

                  TR

                  148,9

                  ZA

                  120,5

                  ZZ

                  127,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/595 (2016. gada 18. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               19.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 103/22

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/595
   (2016. gada 18. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 18. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  279,2

                  MA

                  98,8

                  SN

                  175,5

                  TR

                  108,9

                  ZZ

                  165,6

                  0707 00 05

                  MA

                  80,7

                  TR

                  115,3

                  ZZ

                  98,0

                  0709 93 10

                  MA

                  99,6

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  118,4

                  0805 10 20

                  CR

                  66,6

                  EG

                  46,5

                  IL

                  77,6

                  MA

                  56,9

                  TR

                  38,9

                  ZZ

                  57,3

                  0808 10 80

                  AR

                  107,0

                  BR

                  106,3

                  CL

                  120,8

                  CN

                  131,9

                  US

                  140,4

                  ZA

                  80,5

                  ZZ

                  114,5

                  0808 30 90

                  AR

                  104,9

                  CL

                  120,4

                  CN

                  77,1

                  ZA

                  111,1

                  ZZ

                  103,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.