title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 536/2012 ( 2012. gada 21. jūnijs ), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

text:
               22.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 163/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 536/2012
   (2012. gada 21. jūnijs),
   ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta s) apakšpunktā un I pielikuma XIX daļā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Savienībā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas minētās regulas XX pielikuma V daļā.

               (2)

               Komisijas 2010. gada 29. jūnija Regulā (ES) Nr. 578/2010, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1216/2009 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu un kritērijiem šādu kompensāciju apjoma noteikšanai dažiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā (2), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma V daļā.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 578/2010 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus.

               (4)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 2. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes.

               (5)

               Pašreiz piemērojamās kompensācijas ir noteiktas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 346/2012 (3). Tā kā ir jānosaka jaunas kompensācijas, minētā regula ir jāatceļ.

               (6)

               Lai nepieļautu novirzes no tirgus pašreizējā stāvokļa, tirgū novērstu spekulācijas un nodrošinātu efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (7)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Kompensāciju likmes, ko piemēro Regulas (ES) Nr. 578/2010 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma XIX daļā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma V daļā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Ar šo atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 346/2012.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 21. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

         Daniel CALLEJA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 171, 6.7.2010., 1. lpp.

      (3)  OV L 108, 20.4.2012., 34. lpp.

      PIELIKUMS

         Kompensāciju likmes, ko no 2012. gada 22. jūnijs piemēro olām un olu dzeltenumiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Apraksts

                  Galamērķis (1)

                  Kompensācijas likme

                  0407

                  Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas:

                  – citādas svaigas olas:

                  0407 21 00

                  – – Gallus domesticus sugas mājputnu

                              a)

                              eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              eksportējot citas preces

                  01

                  0,00

                  0407 29

                  – – citādas:

                  0407 29 10

                  – – – no mājputniem, kas nav Gallus domesticus sugas putni

                              a)

                              eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              eksportējot citas preces

                  01

                  0,00

                  0407 90

                  – citādas:

                  0407 90 10

                  – – no mājputniem, kas nav Gallus domesticus sugas putni

                              a)

                              eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              eksportējot citas preces

                  01

                  0,00

                  0408

                  Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti, tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

                  – olu dzeltenumi:

                  0408 11

                  – – žāvēti:

                  ex 0408 11 80

                  – – – piemēroti lietošanai pārtikā:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

                  0408 19

                  – – citi:

                  – – – piemēroti lietošanai pārtikā:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – šķidri:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – saldēti:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

                  – citi:

                  0408 91

                  – – žāvēti:

                  ex 0408 91 80

                  – – – piemēroti lietošanai pārtikā:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

                  0408 99

                  – – citi:

                  ex 0408 99 80

                  – – – piemēroti lietošanai pārtikā:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

         (1)  Galamērķi ir šādi:

                  01

                  trešās valstis. Šveicei un Lihtenšteinai šīs likmes nav piemērojamas precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā;

                  02

                  Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Turcija, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals un Krievija;

                  03

                  Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna un Filipīnas;

                  04

                  visi galamērķi, izņemot Šveici un galamērķus 02 un 03.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1114 (2016. gada 8. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               9.7.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 186/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1114
   (2016. gada 8. jūlijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 8. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  164,5

                  ZZ

                  164,5

                  0709 93 10

                  TR

                  134,9

                  ZZ

                  134,9

                  0805 50 10

                  AR

                  171,5

                  BO

                  220,8

                  CL

                  193,0

                  TR

                  134,0

                  UY

                  128,6

                  ZA

                  167,1

                  ZZ

                  169,2

                  0808 10 80

                  AR

                  152,5

                  BR

                  97,0

                  CL

                  123,0

                  CN

                  116,1

                  NZ

                  146,7

                  US

                  149,7

                  UY

                  67,7

                  ZA

                  107,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  123,6

                  CL

                  118,4

                  CN

                  91,9

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  115,8

                  0809 10 00

                  TR

                  212,6

                  ZZ

                  212,6

                  0809 29 00

                  TR

                  325,9

                  ZZ

                  325,9

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 244/2014 ( 2014. gada 7. marts ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Strachitunt (ACVN))

text:
               14.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 74/31

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 244/2014
   (2014. gada 7. marts)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Strachitunt (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Strachitunt, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Strachitunt būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 7. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 290, 5.10.2013., 5. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.3. grupa.   Siers

      ITĀLIJA

         Strachitunt (ACVN)


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 430/2013 ( 2013. gada 13. maijs ), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju

text:
               14.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 129/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 430/2013
   (2013. gada 13. maijs),
   ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 15. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu.

               (2)

               Procedūra tika sākta ar 2012. gada 16. februārī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (3) pēc tam, kad 2012. gada 3. janvārī Eiropas Savienības Kaļamā čuguna cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību, pārstāvot ražotājus, kas ražo vairāk nekā 50 % no kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (“kaļami vītņoti savienotājelementi”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               (3)

               Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

         2.   Turpmākā procedūra

               (4)

               Pēc tam, kad tika izpausti būtiski fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Tika arī uzklausītas personas, kuras to pieprasīja.

               (5)

               Komisija turpināja vākt un analizēt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (6)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražojums, kuru tā importē, nav attiecīgais ražojums, jo tam ir dažas tehniskas īpatnības. Minētajos kaļamajos savienotājelementos izmanto konusveida vītnes atšķirībā no paralēlām vītnēm, kuras izmanto citos importētos kaļamos savienotājelementos.

               (7)

               Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka, izņemot minētās tehniskās specifikācijas, minētajiem konusveida vītņotajiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības kā citiem importētiem kaļamiem savienotājelementiem. Turklāt attiecībā uz izmantošanu izmeklēšanā atklāja, ka konusveida vītņotie savienotājelementi tiek izmantoti līdzīgi kā citi importētie kaļamie savienotājelementi. Vienā dalībvalstī, kurā izmanto abus veidus, tika konstatēts, ka tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (8)

               Viena ieinteresētā persona iebilda, ka kaļamā baltserdes čuguna vītņotus savienotājelementus var pārdot Savienībā, savukārt kaļamā melnserdes čuguna vītņotus savienotājelementus var pārdot vienīgi AK, Īrijas Republikā, Maltā un Kiprā. Tādēļ, pēc tās domām, kaļamā melnserdes un baltserdes čuguna vītņoti savienotājelementi Savienības tirgū savā starpā konkurē tikai daļēji.

               (9)

               Tomēr izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa importēto kaļamā melnserdes čuguna vītņotu savienotājelementu, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs, nonāk kontinentālās Eiropas valstīs, piemēram, Vācijā, Itālijā, Polijā vai Spānijā. Tādēļ secināms, ka kaļamā melnserdes un baltserdes čuguna vītņoti savienotājelementi pilnībā konkurē savā starpā visā Savienības tirgū, nevis tikai dažās dalībvalstīs.

               (10)

               Importētājs atkārtoti apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijai nebūtu jāattiecas uz kompresijas savienotājelementu galvenajām sastāvdaļām. Minētais importētājs apgalvoja, ka kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas izmanto citādi, un iesniedza pierādījumus, ka kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu vītni var viegli nošķirt no standarta savienotājelementu vītnes, jo to veido saskaņā ar citu ISO standartu (4). Izvērtējot iesniegtos pierādījumus, tika secināts, ka būtu attiecīgi jāierobežo ražojumu klāsts.

               (11)

               Divas citas ieinteresētās personas centās pārliecināt par kaļamu dzelzs elektroizolācijas savienotājelementu un jo īpaši kaļamu dzelzs vītņotu cirkulāru savienojumu kārbu, kuras ir visu elektroizolācijas cauruļu un savienotājelementu montāžas galvenā sastāvdaļa, izslēgšanu no ražojumu klāsta. Tās iebilda, ka šādas savienojumu kārbas izmanto atšķirīgām vajadzībām (t. i., elektroinstalācijas sistēmu ierobežošanai un aizsardzībai, pretēji gāzes vai ūdens plūsmas nodrošināšanai pret sūcēm, kā tas ir šajā procedūrā izmeklējamo standarta savienotājelementu gadījumā). Tās var arī viegli nošķirt no citiem savienotājelementiem (pēc importēšanas izmantojot tos instalācijas sistēmās, tiem ir viegli vāki, kas dod iespēju viegli piekļūt kabeļiem, bet gāzes vai šķidruma gadījumā tiem jābūt pilnīgi noslēgtiem). Rūpīgi apsverot minētos argumentus, tika secināts, ka kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta.

               (12)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par piemērotu pārskatīt pagaidu regulā noteikto ražojumu klāsta definīciju. Tādēļ saskaņā ar galīgo definīciju attiecīgais ražojums ir kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementi, uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 7307 19 10, izņemot kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka.

               (13)

               Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 17. līdz 21. un 23. līdz 28. apsvērumā.

         C.   ATLASE

               (14)

               Pēc pagaidu izpaušanas no Savienības ražotājiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem un nesaistītajiem importētājiem netika saņemtas piezīmes par atlasi. Tādējādi ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 29. līdz 31. apsvērumā.

         D.   DEMPINGS

   1.   Ķīnas Tautas Republika

   1.1.   Tirgus ekonomikas režīms un individuāls režīms

               (15)

               Tā kā par tirgus ekonomikas režīmu un individuālu režīmu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi pagaidu regulas 32. līdz 46. apsvērumā.

         1.2.   Analogā valsts

               (16)

               Tā kā par analogo valsti nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 47. līdz 53. apsvērumā.

         1.3.   Normālā vērtība, eksporta cena, salīdzinājums

               (17)

               Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālā vērtība būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vienīgā analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdevumiem, ja tie nav veikti reprezentatīvā daudzumā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. Analogās valsts gadījumā apgalvojumu var pieņemt. Tādējādi, lai noteiktu normālo vērtību, tika izmantoti vienīgā analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, pārdevumi iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

               (18)

               Tas pats Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dempinga starpība būtu jānosaka, izmantojot visus eksporta pārdevumus, un ne tikai attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuri ir tieši salīdzināmi ar analogās valsts ražotāja iekšzemes tirgū pārdotajiem veidiem. Šis apgalvojums tika pieņemts. Šiem tieši nesalīdzināmiem ražojumu veidiem normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz aritmētisko vidējo normālo vērtību salīdzināmiem ražojumu veidiem un koriģējot to, ievērojot tirgus vērtību fizisko īpašību atšķirības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu.

               (19)

               Tā kā par normālo vērtību, eksporta cenu un salīdzinājumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 54., 59. līdz 61. un 64. līdz 67. apsvērumā.

         1.4.   Dempinga starpības

               (20)

               Attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību, kas tika noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

               (21)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība (%)

                              Hebei Jianzhi

                           57,8

                              Jinan Meide

                           40,8

                              Qingdao Madison

                           24,6

               (22)

               Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Minēto starpību attiecīgi noteica, pamatojoties uz starpībām, kas bija noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

               (23)

               Tādējādi dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica 41,1 % apmērā.

               (24)

               Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar Ķīnas eksporta apjomu, kā noteikts turpmāk 51. apsvērumā.

               (25)

               Tā kā ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, pārstāvēja vairāk nekā 50 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību un ražošanas nozari var uzskatīt par sadrumstalotu, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram bija vislielākā dempinga starpība.

               (26)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība (%)

                              Hebei Jianzhi

                           57,8

                              Jinan Meide

                           40,8

                              Qingdao Madison

                           24,6

                           Citi uzņēmumi, kuri sadarbojas

                           41,1

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           57,8

         2.   Indonēzija

   2.1.   Normālā vērtība, eksporta cena un salīdzinājums

               (27)

               Tā kā par normālo vērtību, eksporta cenu un salīdzinājumu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi attiecībā uz Indonēziju pagaidu regulas 75. līdz 87. un 91. apsvērumā.

         2.2.   Dempinga starpības

               (28)

               Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (vienīgā Indonēzijas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no kopējā Indonēzijas eksporta uz Savienību IP laikā), dempinga starpība visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta tādā pašā līmenī kā uzņēmumam, kas sadarbojās.

               (29)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības Indonēzijas uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība (%)

                              PT. Tri Sinar Purnama

                           11,0

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           11,0

         3.   Taizeme

   3.1.   Normālā vērtība, eksporta cena un salīdzinājums

               (30)

               Netika saņemtas piezīmes, kuru dēļ vajadzētu mainīt Taizemei piemērojamo metodoloģiju vai veikto faktisko dempinga aprēķinu.

               (31)

               Tādējādi ar šo tiek apstiprināti konstatējumi attiecībā uz Taizemi par normālo vērību, eksporta cenu un salīdzinājumu pagaidu regulas 75. līdz 88. apsvērumā.

         3.2.   Dempinga starpības

               (32)

               Dempinga aprēķina pārskatīšanas un pielāgošanas rezultātā vienam no Taizemes ražotājiem eksportētājiem dempinga starpību nedaudz samazināja līdz 15,5 %. Citiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, dempinga starpība tika galīgi apstiprināta pagaidu līmenī.

               (33)

               Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (abu Taizemes uzņēmumu, kas sadarbojās, eksporta apjoms veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā Taizemes eksporta uz Savienību IP laikā), dempinga starpība visiem pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem tika noteikta abu uzņēmumu, kas sadarbojās, augstākās dempinga starpības līmenī.

               (34)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības Taizemes uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība (%)

                              BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

                           15,5

                              Siam Fittings Co., Ltd

                           50,7

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           50,7

         E.   KAITĒJUMS

   1.   Ražošanas apjoms Savienībā

               (35)

               Tā kā par Savienības ražošanas apjomu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. apsvērums. Tiek piebilsts, ka attiecīgajā periodā Savienībā līdzīgo ražojumu ražoja vēl trīs ražotāji, kuri 2008. un 2009. gadā pārtrauca ražošanu, un viens ražotājs, kurš pārtrauca ražošanu apmēram attiecīgā perioda beigās.

         2.   Savienības ražošanas nozares definīcija

               (36)

               Ieinteresētās personas apgalvoja, ka abas izlasē iekļautās Savienības ražotāju grupas importē attiecīgo ražojumu un tāpēc saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu tās nebūtu jāuzskata par daļu no Savienības ražošanas nozares.

               (37)

               Šajā sakarā tika konstatēts, ka abas izlasē iekļautās Savienības ražotāju grupas tiešām importē attiecīgo ražojumu. Tomēr, pirmkārt, būtu jānorāda, ka konstatējums, ka Savienības ražotājs ir arī attiecīgā ražojuma importētājs, automātiski nenozīmē, ka šis Savienības ražotājs izslēdzams no Savienības ražošanas nozares, un, otrkārt, katram no minētajiem Savienības ražotājiem šis imports veidoja nelielu daļu salīdzinājumā ar uzņēmumu grupu kopējo ražošanas un pārdošanas apjomu. Tāpēc tiek apstiprināts, ka abas uzņēmumu grupas tiek uzskatītas par daļu no Savienības ražošanas nozares.

               (38)

               Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka viens Savienības ražotājs nebūtu jāuzskata par daļu no Savienības ražošanas nozares, jo minētais Savienības ražotājs esot saistīts ar attiecīgā ražojuma importētāju. Tomēr, pirmkārt, būtu jānorāda, ka konstatējums par saistību/saikni starp Savienības ražotāju un eksportētāju automātiski nenozīmē, ka minētais Savienības ražotājs izslēdzams no Savienības ražošanas nozares, un, otrkārt, netika sniegti pierādījumi, ka saistība/saikne starp Savienības ražotāju un importētāju, ja tāda pastāv, atbilst pamatregulas 4. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem. Turklāt iespējami saistītā importētāja ievestie daudzumi ir tikai neliela daļa no iespējami saistītā Savienības ražotāja saražotajiem un pārdotajiem daudzumiem. Tāpēc, pat ja tiktu konstatēta saistība/saikne starp Savienības ražotāju un importētāju, Savienības ražotājs joprojām tiktu uzskatīts par daļu no Savienības ražošanas nozares.

               (39)

               Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju kaitējuma izvērtējuma vajadzībām tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji, kas attiecīgajā periodā ražoja līdzīgo ražojumu, un tāpēc turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

         3.   Patēriņš Savienībā

               (40)

               Viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes par faktu, ka visā attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pārsniedza tās pārdošanas apjomu. Vienlaicīgi tika ziņots par krājumu samazinājumu, kas nav ticami, jo, palielinoties ražošanai pārsniedzot pārdošanas apjomu, krājumiem būtu jāpalielinās.

               (41)

               Šajā ziņā jāmin: lai gan tika konstatēts, ka sākumā iesniegtā informācija par ražošanas un krājumu apjomu bijusi pareiza, tomēr kļūda tikusi pieļauta informācijā par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienībā un nav pilnībā ņemts vērā dažu izlasē neiekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms. Tas tika labots, un attiecīgi bija jāpārskata arī Savienības patēriņš un tirgus daļas Savienības tirgū. Tā kā attiecīgajā periodā tika slēgti trīs Savienības ražotāju uzņēmumi, kas minēti pagaidu regulas 113. apsvērumā, Savienības patēriņa pārskatīšanai ir lielāka ietekme attiecīgā perioda sākumā.

               (42)

               Savienības patēriņš ievērojami samazinājās par 28 % laikposmā starp 2008. un 2009. gadu, pēc tam pieauga par 7 procentpunktiem līdz līmenim, kas ir par 21 % zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā reģistrētais patēriņš.

                              Patēriņš Savienībā (tonnas)

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           IP

                           Patēriņš Savienībā

                           84 270

                           60 807

                           60 640

                           66 493

                              Indekss

                              100

                              72

                              72

                              79

                                          Avots:

                                          Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

         4.   Imports no attiecīgajām valstīm

   4.1.   Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums

               (43)

               Attiecībā uz importa apjomiem par dempinga cenām no Indonēzijas tika galīgi apstiprināts, ka tas veidoja tikai aptuveni 2,5 % no visa līdzīgā ražojuma importa uz Savienību IP laikā. Tāpēc var uzskatīt, ka tie neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 9. panta 3. punkta vai PTO antidempinga nolīguma noteikumu nozīmē.

               (44)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ir galīgi nolemts neveikt minētā importa kumulāciju ar importu par dempinga cenām no Taizemes un ĶTR.

               (45)

               Attiecībā uz importa no ĶTR un Taizemes kumulatīvo novērtējumu kaitējuma un cēloņsakarības analīzes vajadzībām ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairāku iemeslu dēļ Taizemes imports nebūtu jānovērtē kumulatīvi ar Ķīnas importu.

               (46)

               Pirmkārt, tika apgalvots, ka Taizemes importa pārdošanas apjoms ir daudz zemāks nekā Ķīnas importam un ka Taizemes importa pārdošanas apjoma absolūtie rādītāji samazinās. Tomēr Taizemes importa apjoms nav nenozīmīgs un ir pietiekams, lai varētu veikt kumulāciju. Lai gan Taizemes importa absolūtie rādītāji samazinās, kā norādīts turpmāk 51. apsvēruma tabulā, tās tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 19 %, kā norādīts turpmāk 52. apsvēruma tabulā.

               (47)

               Attiecībā uz cenām tika apgalvots, ka vidēji Taizemes importa cenas ir augstākas nekā Ķīnas importam. Lai gan tā ir, Taizemes importa cenas tomēr ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt cenu atšķirība starp Taizemes importu un Ķīnas importu attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās – no EUR 698 par tonnu 2008. gadā līdz EUR 472 par tonnu IP laikā, kā norādīts pagaidu regulas 108. apsvērumā.

               (48)

               Tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 105. apsvēruma saturs.

         4.2.   Apjoms, attiecīgā importa par dempinga cenām tirgus daļa, importa cenas un samazinājums

               (49)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulas 106. apsvērumā norādītie ĶTR importa apjomi ir pārāk lieli, jo attiecīgais KN kods ietver visus kaļamā čuguna savienotājelementus, ne tikai vītņotus savienotājelementus.

               (50)

               Tāpēc tiek norādīts, ka ne visi saskaņā ar KN kodu paziņotie daudzumi ir uzskatāmi par vītņotiem savienotājelementiem. Pagaidu regulā minētie apjomi jau tika koriģējot samazināti, pamatojoties uz valsts muitas iestāžu sniegto informāciju. Šie apjomi saskan ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju. Ieinteresētajām personām bija pietiekami daudz laika, lai iesniegtu par to piezīmes. Tomēr neviena no ieinteresētajām personām šajā saistībā nesniedza informāciju ne pirms pagaidu regulas publicēšanas, ne termiņā, kurš piešķirts piezīmju iesniegšanai par pagaidu regulu. Ķīnas Tirdzniecības palāta skaitlisku informāciju par it kā pareizo Ķīnas importa līmeni iesniedza ļoti vēlu – gandrīz divus mēnešus pēc termiņa, kurš piešķirts piezīmju iesniegšanai par pagaidu regulu, un tātad gandrīz vienu gadu pēc izmeklēšanas uzsākšanas, kad importēšanas apjomi pirmo reizi tika paziņoti sūdzības nekonfidenciālajā redakcijā. Informācijas paziņošana pēc termiņa liedz objektīvas pārbaudes iespēju, ja vien netiek neatļauti pagarināts izmeklēšanas periods, pārsniedzot 15 mēnešu laikposmu, kas noteikts pamatregulas 6. panta 9. punktā. Jebkurā gadījumā šķiet, ka šajā informācijā norādītie Ķīnas importa apjomi ir ievērojami mazāki nekā faktiskie, jo tās pamatā ir aplēses tikai par to uzņēmumu eksportu, kas sadarbojās, un tāpēc to nevarēja uzskatīt par precīzu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (51)

               Tomēr vairāki importētāji iesniedza informāciju par to ražojumu importu, kuri nav attiecīgais ražojums, kas attiecīgajā periodā importēts ar to pašu KN kodu. Šo informāciju varēja ņemt vērā, un importa apjomi no attiecīgajām valstīm tika atbilstīgi samazināti.

                              Savienības importa apjoms (tonnas)

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           IP

                           ĶTR

                           24 180

                           20 876

                           20 416

                           28 894

                              Indekss

                              100

                              86

                              84

                              119

                           Taizeme

                           3 723

                           2 681

                           3 331

                           3 485

                              Indekss

                              100

                              72

                              89

                              94

                           Abas attiecīgās valstis

                           27 903

                           23 558

                           23 747

                           32 379

                              Indekss

                              100

                              84

                              85

                              116

                                          Avots:

                                          Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (52)

               Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju saistībā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, bija jāpārskata arī tirgus daļa, ko veido imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm. Tirgus daļa, ko veido imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, attiecīgajā periodā palielinājās par 15,6 procentpunktiem no 33,1 % līdz 48,7 %. Šis tirgus daļas pieaugums notika lielā mērā starp 2010. gadu un IP, kad pieprasījums palielinājās.

                              Savienības tirgus daļa

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           IP

                           ĶTR

                           28,7 %

                           34,3 %

                           33,7 %

                           43,5 %

                              Indekss

                              100

                              120

                              117

                              151

                           Taizeme

                           4,4 %

                           4,4 %

                           5,5 %

                           5,2 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              124

                              119

                           Abas attiecīgās valstis

                           33,1 %

                           38,7 %

                           39,2 %

                           48,7 %

                              Indekss

                              100

                              117

                              118

                              147

                                          Avots:

                                          Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (53)

               Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tiktu atklāta kopsavilkuma informācija par pārdošanas cenām pa ražojuma veidiem. Tomēr, tā kā Savienības ražotāju izlasē tika ietvertas tikai divas ražotāju grupas, kā norādīts pagaidu regulas 111. apsvērumā, konfidencialitātes dēļ faktisko kopsavilkuma informāciju nevarēja izpaust. Šis pats iemesls attiecas uz kopsavilkuma par pārdošanas cenām pa ražojuma veidiem atklāšanu.

               (54)

               Ieinteresētās personas apgalvoja, ka imports no attiecīgajām valstīm ienāk Savienībā citā tirdzniecības līmenī nekā preces, kuras pārdod Savienības ražotāji. Tas tika apstiprināts, un parasti Savienības ražošanas nozarei un importētājiem ir ievērojams daudzums kopīgu klientu. Tāpēc apgalvojumu varēja pieņemt, un tika piemērota kompensācija, veicot korekciju attiecībā uz tirdzniecības līmeni.

               (55)

               Līdz ar to tika samazinātas pagaidu regulas 110. apsvērumā minētās samazinājuma starpības. Neraugoties uz to, tika konstatēts, ka samazinājuma starpības joprojām ir ievērojamas – no 25 % līdz 45 %, izņemot vienu Taizemes eksportētāju, kura samazinājuma starpība bija aptuveni 10 % apmērā.

               (56)

               Tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 108. līdz 109. apsvēruma saturs.

         5.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

               (57)

               Tā kā nav iesniegts neviens apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. apsvērums.

         5.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (58)

               Tā kā nav iesniegtas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. līdz 114. apsvērums.

         5.2.   Krājumi

               (59)

               Tā kā par krājumiem nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 115. apsvērums.

         5.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (60)

               Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju, bija jāpārskata arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Pieprasījuma samazināšanās dēļ laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ievērojami, t. i. par 36 %, samazinājās Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū. Tomēr pēc 2009. gada pieprasījums Savienībā pieauga par aptuveni 6 000 tonnām, kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, bet Savienības pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām samazinājās vēl par 5 procentpunktiem jeb 2 440 tonnām.

                              Savienības pārdošanas apjoms (tonnas)

                              Visi ražotāji

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           IP

                           Savienības pārdošanas apjoms

                           48 823

                           31 069

                           30 466

                           28 629

                              Indekss

                              100

                              64

                              62

                              59

                                          Avots:

                                       izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība.

               (61)

               Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā turpināja samazināties par 26 % jeb 14,8 procentpunktiem, lai gan importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā periodā pieauga par 15,6 procentpunktiem, kā norādīts iepriekš 52. apsvērumā.

                              Savienības tirgus daļa

                              Visi ražotāji

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           IP

                           Tirgus daļa

                           57,9 %

                           51,1 %

                           50,2 %

                           43,1 %

                              Indekss

                              100

                              88

                              87

                              74

                                          Avots:

                                          Eurostat, sūdzībā minētie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (62)

               Viena ieinteresētā persona iebilda, ka tirgus daļu sadalījums Apvienotās Karalistes ārzemes pārdevumu tirgus segmentā esot atšķirīgs, proti, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa esot lielāka, bet Ķīnas importa tirgus daļa šajā konkrētajā Savienības tirgus segmentā esot mazāka.

               (63)

               Tā tiešām var būt, ka Savienības ražošanas nozarei konkrētā tirgus segmentā konkrētā dalībvalstī ir lielāka tirgus daļa. Patiesi ir iespējams, ka visiem ekonomikas dalībniekiem visu dalībvalstu visos tirgus segmentos nav vienādas tirgus daļas. Bet šī kaitējuma analīze attiecas uz visas Savienības tirgu. Un attiecībā uz to var apstiprināt, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tiešām būtiski samazinājās, kā paskaidrots iepriekš.

         6.   Secinājums par kaitējumu

               (64)

               Tā kā nav saņemts cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 118. līdz 133. apsvēruma saturs, tostarp secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         F.   CĒLOŅSAKARĪBA

   1.   Citu faktoru ietekme

   1.1.   Imports no citām trešām valstīm

               (65)

               Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, bija jāpārskata arī pārējo trešo valstu tirgus daļa. Imports no pārējām trešām valstīm visā attiecīgajā periodā notika ierobežotā daudzumā. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav abas attiecīgās valstis, attiecīgajā periodā samazinājās par 0,8 procentpunktiem – no 9,0 % līdz 8,2 %.

               (66)

               Nākamie lielākie importa avoti IP laikā bija Brazīlija, Indonēzija un Turcija, kuru tirgus daļas bija no 1,3 % līdz 1,5 %, un attiecīgajā periodā visu šo valstu tirgus daļas bija stabilas vai samazinājās.

                              Importa tirgus daļa

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           IP

                           Brazīlija

                           3,1 %

                           3,6 %

                           3,9 %

                           1,5 %

                           Indonēzija

                           1,5 %

                           2,4 %

                           1,9 %

                           1,5 %

                           Turcija

                           1,3 %

                           1,9 %

                           1,8 %

                           1,3 %

                           Citas valstis

                           3,0 %

                           2,3 %

                           3,1 %

                           3,9 %

                           Kopā

                           9,0 %

                           10,2 %

                           10,6 %

                           8,2 %

                              Indekss

                              100

                              114

                              118

                              92

                                          Avots:

                                       Eurostat.

               (67)

               Ņemot vērā ierobežotos apjomus un stabilās tendences, var secināt, ka imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP laikā.

         1.2.   Savienības patēriņa attīstība

               (68)

               Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības patēriņš attīstījās negatīvi, jo parādījās ražojumi no kaļamo čugunu aizstājošiem materiāliem, piemēram, no plastmasas, nerūsējoša tērauda, oglekļa tērauda un vara, kā arī jaunas savienošanas tehnoloģijas. Tāpēc daži Savienības ražotāji paplašināja savu ražojumu klāstu, kurā tagad ietilpst arī daži no šiem aizstājošiem ražojumiem.

               (69)

               Šajā sakarā tiek norādīts, ka aizstāšanas ietekme aplūkota pagaidu regulas 146. apsvērumā. Šie aizstāšanas pasākumi nelabvēlīgi ietekmēja Savienības patēriņu, kas savukārt ietekmēja Savienības ražotāju ražošanas apjomu un pārdošanas apjomu.

               (70)

               Tomēr, kā jau norādīts pagaidu regulā, sarūkošā Savienības patēriņa kaitējošo ietekmi ir saasinājis pastāvīgais importa par dempinga cenām kāpums, kura tirgus daļa pieauga par 15,6 procentpunktiem sarūkošā tirgū. Kā norādīts iepriekš 60. apsvērumā, pieprasījums Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz IP palielinājās par aptuveni 6 000 tonnām, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām atlabstošā tirgū samazinājās vēl par 2 440 tonnām.

               (71)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības patēriņa negatīvā attīstība nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         1.3.   Ražošanas jaudas kritums, kura cēlonis nav imports par dempinga cenām

               (72)

               Ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulas 113. apsvērumā minētais Savienības ražošanas jaudas kritums noticis trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanas dēļ laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ekonomikas krīzes rezultātā. Tāpēc iespējams, ka šo kritumu var nesaistīt ar importu no attiecīgajām valstīm.

               (73)

               Šajā sakarā tiek norādīts, ka jau pagaidu regulas 113. apsvērumā tika minēts, ka ražošanas jaudas samazinājuma galvenais iemesls bija trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšana.

               (74)

               Tomēr trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanu nevar aplūkot tikai kā pieprasījuma samazināšanās sekas. Attiecīgajā periodā iepriekš 42. apsvērumā minēto sarūkošo Savienības tirgu pastāvīgi ietekmēja augošais imports no attiecīgajām valstīm, kura tirgus daļa pieauga par 15,6 procentpunktiem, kā skaidrots iepriekš 52. apsvērumā. Tāpēc ir skaidrs, ka ne tikai pieprasījuma samazināšanās ir veicinājusi trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanu un tādējādi arī Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas kritumu. Skaidri redzams arī tas, ka pastāv saikne starp Savienības ražošanas jaudas samazināšanos un importa par dempinga cenām tirgus daļas pieaugumu.

         1.4.   Savienības ražotāju attiecīgā ražojuma imports

               (75)

               Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare pati sev nodarījusi kaitējumu, jo tā importējusi ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Šis apgalvojums neatbilst izmeklēšanas konstatējumiem. Gan Savienības ražotāju, gan eksportētāju, kas sadarbojās, sniegtā informācija liecināja, ka abu izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupu imports bija neliels salīdzinājumā ar kopējo savu preču ražošanas un pārdošanas apjomu, kā jau norādīts iepriekš 37. apsvērumā. Ievērojot to, cik nenozīmīgi Savienības ražošanas nozarei bija attiecīgā ražojuma importa apjomi, secinājums ir, ka minētais imports neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ apgalvojums tika noraidīts.

         1.5.   2008. gada izmantošana par sākuma gadu

               (76)

               Ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražošanas nozares lejupslīdes tendences pamatā ir galvenokārt 2008. gada izmantošana par attiecīgā perioda atskaites punktu. Iespējams, ka 2008. gads bija ārkārtīgi labs gads Savienības ražošanas nozarei. Tomēr sūdzībā ietvertā informācija liecina, ka 2007. gadā stāvoklis ES ražošanas nozarē bija līdzīgs stāvoklim 2008. gadā vai labāks par to. Tāpēc tiek secināts, ka konstatētais kaitējums nav atkarīgs no 2008. gada izmantošanas par sākuma gadu.

         2.   Secinājums par cēloņsakarību

               (77)

               Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 134. līdz 153. apsvēruma saturs.

               (78)

               Nobeigumā tiek apstiprināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un tas izpaužas kā rentabilitātes, ražošanas apjomu, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazināšanās. Pieprasījuma samazināšanās ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas, ražošanas un pārdošanas apjomu sarukšanu bija neliela.

               (79)

               Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējuma, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ar šo tiek apstiprināts, ka šie citi faktori būtībā nav pretrunā tam, ka novērtētais kaitējums jāattiecina uz importu par dempinga cenām.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (80)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 154. līdz 164. apsvērums, tostarp secinājums, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt pasākumus pret attiecīgo valstu izcelsmes ražojuma importu par dempinga cenām.

         H.   GALĪGIE PASĀKUMI

   1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

               (81)

               Kaitējuma novēršanas līmenis tika koriģēts, lai ņemtu vērā samazinājuma aprēķinā veiktās tirdzniecības līmeņa korekcijas, kas noteiktas iepriekš 54. un 55. apsvērumā. Tā kā nav saņemtas citas konkrētas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 165. līdz 170. apsvērums.

         2.   Galīgie pasākumi

               (82)

               Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. pantu tiek uzskatīts, ka attiecībā uz ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgā ražojuma importu būtu jānosaka galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas visos gadījumos, izņemot vienu, ir dempinga starpība.

               (83)

               Ņemot vērā Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, abu valstu “visu pārējo uzņēmumu” maksājums tika noteikts augstākā maksājuma līmenī, ko nosaka uzņēmumiem, kuri attiecīgi tika atlasīti vai sadarbojās izmeklēšanā, no konkrētās valsts. Visu pārējo uzņēmumu maksājums tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri nebija sadarbojušies izmeklēšanā, un uzņēmumiem, kuri neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību IP laikā.

               (84)

               Ķīnas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti un kuri ir uzskaitīti šīs regulas pielikumā, galīgo maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no izlasē iekļauto uzņēmumu likmēm.

               (85)

               Tādējādi galīgās antidempinga maksājuma likmes ir šādas.

                  Ķīnas Tautas Republika

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība (%)

                           Kaitējuma starpība (%)

                           Maksājuma likme (%)

                              Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

                           57,8

                           96,1

                           57,8

                              Jinan Meide Casting Co., Ltd.

                           40,8

                           84,4

                           40,8

                              Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

                           24,6

                           89,4

                           24,6

                           Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās

                           41,1

                           86,3

                           41,1

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           57,8

                  Taizeme

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība (%)

                           Kaitējuma starpība (%)

                           Maksājuma likme (%)

                              BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

                           15,5

                           43,1

                           15,5

                              Siam Fittings Co., Ltd

                           50,7

                           14,9

                           14,9

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           15,5

               (86)

               Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi tādu ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētie minētie tiesību subjekti. Importētie attiecīgie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese, kā arī ar to saistītās struktūras nav konkrēti minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no šīm likmēm un uz to attiecas maksājumu likme, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

               (87)

               Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes.

               (88)

               Attiecībā uz ĶTR, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, taču sadarbojās, būtu jāparedz, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu, jo šo pantu nepiemēro, ja ir izmantota atlase.

               (89)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam noteikt galīga antidempinga maksājumu par ĶTR un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā paziņojuma sniegšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā tās pēc šīs informācijas saņemšanas varēja iesniegt paskaidrojumus.

               (90)

               Ņemot vērā to, ka pēc galīgās izpaušanas netika sniegti jauni argumenti, kas varētu ietekmēt lietas novērtējuma rezultātu, grozījumi iepriekš izklāstītajos konstatējumos nav vajadzīgi.

         I.   SAISTĪBAS

               (91)

               Viens Taizemes ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, piedāvāja cenu saistības atbilstoši pamatregulas 8. panta 1. punktam. Bet attiecīgajam ražojumam ir ļoti daudz dažādu veidu (ražotājs eksportētājs informēja par vairāk nekā 900 uz Savienību pārdotiem ražojuma veidiem), kuriem būtiski atšķiras cenas (līdz pat par 200 % visvairāk pārdotajiem ražojuma veidiem, bet daži mazāk pārdoti ražojuma veidi var būt pat 10 reizes dārgāki nekā citi), un tādējādi pastāv liels savstarpējas kompensēšanas risks. Turklāt atbilstoši Komisijas regulārai praksei pēdējo gadu laikā gadījumos, kad ir tik daudz ražojuma veidu, saistības netiek pieņemtas. Tādēļ saistību uzņemšanās piedāvājums tika noraidīts.

         J.   PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA

               (92)

               Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, galīgi jāiekasē vienīgi tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem, savukārt nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgo likmi, jāatbrīvo.

               (93)

               Tā kā tagad no preču klāsta ir izslēgtas kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka (skatīt iepriekš 8. un 11. apsvērumu), būtu jāatbrīvo provizoriski nodrošinātās summas par kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāru savienojumu kārbu bez vāka importu.

         K.   PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ INDONĒZIJU

               (94)

               Kā skaidrots iepriekš 43. apsvērumā, var uzskatīt, ka Indonēzijas importa apjomi par dempinga cenām neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc tiek uzskatīts, ka aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi un procedūra attiecībā uz Indonēziju būtu jābeidz.

               (95)

               Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir plānots ieteikt izbeigšanu, un iebildumu nebija,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

               Valsts

               Uzņēmums

               Maksājuma likme (%)

                  TARIC papildu kods

               ĶTR

                  Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County

               57,8

               B335

                  Jinan Meide Casting Co., Ltd., Jinan

               40,8

               B336

                  Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Qingdao

               24,6

               B337

                  Hebei XinJia Casting Co., Ltd., XuShui County

               41,1

               B338

                  Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd., Xizhaotong Town

               41,1

               B339

                  Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd., Linyi City

               41,1

               B340

                  China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd., Taigu County

               41,1

               B341

                  Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd., Yutian County

               41,1

               B342

                  Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd., LangFang, Hebei

               41,1

               B343

                  Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd., Hongqiao Town, Yutian County

               41,1

               B344

                  Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd., Tangshan

               41,1

               B345

                  Taigu Tongde Casting Co., Ltd., Nanyang Village, Taigu

               41,1

               B346

               Visi pārējie uzņēmumi

               57,8

               B999

               Taizeme

                  BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn

               15,5

               B347

                  Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn

               14,9

               B348

               Visi pārējie uzņēmumi

               15,5

               B999

         3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012, par ĶTR un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010), iekasē galīgi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmes, atbrīvo.
   2.   Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012, par ĶTR un Taizemes izcelsmes tādu kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un par kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka importu atbrīvo.
   3. pants
   Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no ĶTR iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka:

               —

               izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,

               —

               tas nav saistīts ne ar vienu ĶTR eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,

               —

               tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

         1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 41,1 % apmērā.
   4. pants
   Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10.
   5. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 318, 15.11.2012., 10. lpp.

      (3)  OV C 44, 16.2.2012., 33. lpp.

      (4)  Kompresijas savienotājelementiem izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, bet standarta vītņotos savienotājelementos – ISO 7/1 un ISO 228/1 vītnes.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105, 1049 Brussels, BELGIUM.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 629/2013 ( 2013. gada 28. jūnijs ), ar ko nosaka turpmākus ārkārtas pasākumus attiecībā uz ārpuskvotas cukura un izoglikozes laišanu Savienības tirgū ar samazinātu pārpalikuma maksājumu 2012./2013. tirdzniecības gadā

text:
               29.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/55

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 629/2013
   (2013. gada 28. jūnijs),
   ar ko nosaka turpmākus ārkārtas pasākumus attiecībā uz ārpuskvotas cukura un izoglikozes laišanu Savienības tirgū ar samazinātu pārpalikuma maksājumu 2012./2013. tirdzniecības gadā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 64. panta 2. punktu un 186. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ražotāja cena 2011./2012. cukura tirdzniecības gadā nefasētam baltajam cukuram Savienībā sasniedza 175 % no atsauces cenas – EUR 404 par tonnu – un bija aptuveni par EUR 275 par tonnu augstāka nekā pasaules tirgus cena. Patlaban Savienības cena ir stabila – aptuveni EUR 700 par tonnu; tas ir visaugstākais cenas līmenis kopš cukura tirgus organizācijas reformas un traucē optimālu cukura piegādes plūsmas raitumu Savienības tirgū. Šā jau tik augstā cenas līmeņa celšanās, kas bija gaidāma 2012./2013. tirdzniecības gada sākumā, liecināja par nopietnu tirgus traucējumu risku, ko ar nepieciešamajiem pasākumiem vajadzēja novērst. Komisija 2013. gada 18. janvārī, 15. februārī un 22. martā pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 36/2013 (2), (ES) Nr. 131/2013 (3) un (ES) Nr. 281/2013 (4), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus, lai novērstu tirgus traucējumus. Neatkarīgi no pieņemtajiem pasākumiem, pašreizējās tirgū reģistrētās cenas rāda, ka nepieciešams pieņemt turpmākus pasākumus, lai novērstu joprojām pastāvošos tirgus traucējumus.

               (2)

               Pamatojoties uz piedāvājuma un pieprasījuma aplēsēm 2012./2013. tirdzniecības gadam, sagaidāms, ka krājumu atlikuma līmenis cukura tirgū salīdzinājumā ar 2011./2012. gadu būs vismaz par 0,5 miljoniem tonnu zemāks. Šajā skaitlī jau ņemts vērā imports no tām trešām valstīm, uz kurām attiecas daži preferenču nolīgumi.

               (3)

               Savukārt labas ražas prognozes ļauj lēst, ka saražotais daudzums gandrīz par 4 600 000 tonnu pārsniegtu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 56. pantā noteikto cukura kvotu. Ņemot vērā aplēses par cukura ražotāju līgumsaistībām attiecībā uz dažiem rūpnieciskiem izmantojumiem, kas noteikti minētās regulas 62. pantā, un par 2012./2013. gada eksporta saistībām attiecībā uz ārpuskvotas cukuru, joprojām varētu būt pieejams ievērojams daudzums ārpuskvotas cukura – vismaz 1 200 000 tonnu. Daļu šā cukura varētu izmantot, lai uzlabotu Savienības cukura pārtikas tirgus slikto apgādi un izvairītos no pārmērīga cenu pieauguma.

               (4)

               Tirgus darbības raituma nodrošināšanai nepieciešams ārpuskvotas cukuru laist tirgū. Šādam pasākumam 2012./2013. tirdzniecības gadā vajadzētu būt iespējamam, kad vien tas nepieciešams.

               (5)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 186. un 188. pantu nepieciešamības gadījumā var veikt pasākumus tirgus traucējumu vai iespējamu tirgus traucējumu novēršanai, jo īpaši, ja tos izraisa ievērojams cenu kāpums Savienībā, ja šo mērķi nevar īstenot, izmantojot citus minētajā regulā noteiktus pasākumus. Pašreizējie apstākļi tirgū ir tādi, kuriem Regulā (EK) Nr. 1234/2007 nav paredzēti nekādi īpaši pasākumi, lai samazinātu augstās cukura cenas un nodrošinātu cukura piegādi par pieņemamām cenām, kā tikai tie, kuru pamatā ir minētās regulas 186. pants.

               (6)

               Ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 64. panta 2. punktu Komisija ir pilnvarota par cukura un izoglikozes daudzumiem, kas saražoti, pārsniedzot kvotu, noteikt pārpalikuma maksājumu pietiekami augstā līmenī, lai novērstu pārpalikuma daudzumu uzkrāšanos. Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (5), 3. panta 1. punktā šis pārpalikuma maksājums ir noteikts EUR 500 apmērā par tonnu.

               (7)

               Ierobežotam cukura daudzumam, kas pārsniedz kvotu, būtu jānosaka samazināts pārpalikuma maksājums par tonnu, kas padarītu iespējamu taisnīgu attieksmi pret cukura ražotājiem Savienībā, nodrošinātu labu Savienības cukura tirgus darbību un palīdzētu samazināt atšķirības starp cukura cenu Savienības un pasaules tirgū, neradot pārpalikumu uzkrājuma risku Savienības tirgū.

               (8)

               Regulā (EK) Nr. 1234/2007 noteiktas gan cukura, gan izoglikozes kvotas, tāpēc līdzīgs pasākums būtu jāpiemēro attiecīgam ārpus kvotas saražotam izoglikozes daudzumam, jo šis produkts zināmā mērā ir cukura komerciāls aizstājējs.

               (9)

               Piedāvājuma palielināšanas nolūkā cukura un izoglikozes ražotājiem būtu jāiesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm pieteikums, lai saņemtu sertifikātu, kas ļauj tiem Savienības tirgū pārdot konkrētus ārpus kvotas ierobežojumiem saražotus daudzumus, kuriem tiktu piemērots samazināts pārpalikuma maksājums.

               (10)

               Samazināts pārpalikuma maksājums būtu jāmaksā pēc tam, kad pieteikums ir pieņemts, un pirms sertifikāta izdošanas.

               (11)

               Sertifikātu derīguma laikam vajadzētu būt ierobežotam, lai sekmētu ātru piedāvājuma situācijas uzlabošanos.

               (12)

               Nosakot maksimālo ierobežojumu daudzumam, ko katrs ražotājs var pieprasīt vienā pieteikumu iesniegšanas periodā, un izdodot sertifikātus tikai produktiem, ko saražojis pats pieteikuma iesniedzējs, ar šo regulu izveidotā sistēma novērstu spekulatīvu rīcību.

               (13)

               Iesniedzot pieteikumu, cukura ražotājiem būtu jāapņemas samaksāt minimālo cenu par cukurbietēm, kas izmantotas to pieprasītā cukura daudzuma saražošanai. Būtu jākonkretizē minimālās atbilstības prasības attiecībā uz pieteikumiem.

               (14)

               Dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jāpaziņo Komisijai par saņemtajiem pieteikumiem. Lai vienkāršotu un standartizētu šos paziņojumus, būtu jādara pieejami attiecīgi paraugi.

               (15)

               Komisijai būtu jānodrošina, ka sertifikātus piešķir, nepārsniedzot šajā regulā noteiktos daudzuma ierobežojumus. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā vajadzētu būt iespējai noteikt piešķīruma koeficientu, kas piemērojams saņemtajiem pieteikumiem.

               (16)

               Dalībvalstīm būtu nekavējoties jāpaziņo pieteikumu iesniedzējiem, vai to pieprasītais daudzums piešķirts pilnībā vai daļēji.

               (17)

               Kompetentajām iestādēm būtu jāpaziņo Komisijai daudzumi, par kuriem ir izdoti sertifikāti un kam piemēro samazinātus pārpalikuma maksājumus. Šim nolūkam Komisija dara pieejamus attiecīgus paraugus.

               (18)

               Savienības cukura tirgū laistajiem cukura daudzumiem, kas pārsniedz saskaņā ar šo regulu izdotajos sertifikātos noteiktos daudzumus, būtu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 1234/2007 64. panta 2. punktā paredzētais pārpalikuma maksājums. Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka jebkuram pieteikuma iesniedzējam, kurš nepilda saistības par tam izdotajā sertifikātā norādītā daudzuma laišanu Savienības tirgū, arī būtu jāmaksā EUR 500 par tonnu. Šīs konsekventās pieejas mērķis ir nepieļaut ar šo regulu ieviestā mehānisma ļaunprātīgu izmantošanu.

               (19)

               Lai noteiktu vidējās cenas kvotas un ārpuskvotas cukuram Savienības tirgū saskaņā ar 13. panta 1. punktu Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 952/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (6), cukurs, uz ko attiecas saskaņā ar šo regulu izdots sertifikāts, būtu jāuzskata par kvotas cukuru.

               (20)

               Atbilstoši Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmuma 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (7) 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu iemaksas un citi nodokļi, kas paredzēti saskaņā ar cukura tirgus kopīgo organizāciju, veido pašu resursus. Tāpēc jānosaka minēto summu konstatēšanas datums tādā nozīmē, kādā tas paredzēts 2. panta 2. punktā un 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (8).

               (21)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pārpalikuma maksājuma pagaidu samazinājums
   1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 967/2006 3. panta 1. punkta, pārpalikuma maksājuma apmēru par maksimālo daudzumu 150 000 tonnu cukura, izsakot baltā cukura ekvivalentā, un 8 000 tonnu izoglikozes, izsakot sausnā, kas saražots, pārsniedzot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 VI pielikumā noteikto kvotu, un laists Savienības tirgū 2012./2013. tirdzniecības gadā, nosaka EUR 148 par tonnu.
   2.   Samazināto pārpalikuma maksājumu, kas paredzēts 1. punktā, izmaksā pēc tam, kad ir pieņemts pieteikums, kā minēts 2. pantā, un pirms ir izdots 6. pantā minētais sertifikāts.
   2. pants
   Pieteikums sertifikāta saņemšanai
   1.   Lai izmantotu 1. pantā norādītos nosacījumus, cukura un izoglikozes ražotāji iesniedz pieteikumu sertifikāta saņemšanai.
   2.   Pieteikumu var iesniegt vienīgi tie uzņēmumi, kas ražo cukurbiešu vai cukurniedru cukuru vai izoglikozi un kas apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 57. pantu, un kam saskaņā ar minētās regulas 56. pantu piešķirta ražošanas kvota 2012./2013. tirdzniecības gadam.
   3.   Katrs pretendents vienā pieteikumu iesniegšanas periodā var iesniegt tikai vienu pieteikumu attiecībā uz cukuru un tikai vienu pieteikumu attiecībā uz izoglikozi.
   4.   Pieteikumus sertifikāta saņemšanai iesniedz pa faksu vai elektronisko pastu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā uzņēmums ir apstiprināts. Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt, lai elektroniski iesniegtajiem pieteikumiem būtu pievienots uzlabots elektroniskais paraksts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK (9) nozīmē.
   5.   Pieteikumus pieņem, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

               a)

               pieteikumā norādīts:

                           i)

                           pieteikuma iesniedzēja vārds, uzvārds/nosaukums, adrese un PVN maksātāja numurs, un

                           ii)

                           pieprasītie daudzumi, kas izteikti baltā cukura ekvivalenta tonnās vai izoglikozes sausnas tonnās, noapaļojot līdz veseliem skaitļiem;

               b)

               šim pieteikumu iesniegšanas periodam pieprasītie daudzumi, kas izteikti baltā cukura ekvivalenta tonnās un izoglikozes sausnas tonnās, nepārsniedz 50 000 tonnas attiecībā uz cukuru un 2 500 tonnas attiecībā uz izoglikozi;

               c)

               ja pieteikums attiecas uz cukuru, pieteikuma iesniedzējs apņemas samaksāt cukurbiešu minimālo cenu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 49. pantā, par cukura daudzumu, uz ko attiecas saskaņā ar šīs regulas 6. pantu izdotie sertifikāti;

               d)

               pieteikumu raksta tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, kurā iesniegts pieteikums;

               e)

               pieteikumā ir norādīta atsauce uz šo regulu un datums, līdz kuram jāiesniedz pieteikumi;

               f)

               pieteikuma iesniedzējs neievieš nekādus jaunus nosacījumus papildus tiem, kas noteikti šajā regulā.

         6.   Pieteikumus, kas nav iesniegti saskaņā ar 1.–5. punktu, nepieņem.
   7.   Pieteikumu pēc iesniegšanas nedrīkst atsaukt vai grozīt pat tad, ja pieprasītais daudzums piešķirts tikai daļēji.
   3. pants
   Pieteikumu iesniegšana
   Periods, kura laikā var iesniegt pieteikumu, beidzas 2013. gada 10. jūlijā plkst. 12.00 dienā pēc Briseles laika.
   4. pants
   Dalībvalstu ziņošana par pieteikumiem
   1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes, pamatojoties uz 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, lemj par to, vai pieteikumus var pieņemt. Ja kompetentās iestādes nolemj, ka pieteikumu nevar pieņemt, tās nekavējoties par to paziņo pieteikuma iesniedzējam.
   2.   Kompetentā iestāde ne vēlāk kā piektdienā pa faksu vai elektronisko pastu paziņo Komisijai par visiem pieņemtajiem pieteikumiem, kas iesniegti iepriekšējā pieteikumu iesniegšanas periodā. Minētajā paziņojumā neiekļauj 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētos datus. Dalībvalstis, kas nav saņēmušas pieteikumus, bet kurām 2012./2013. tirdzniecības gadā piešķirta cukura vai izoglikozes kvota, tajā pašā termiņā arī nosūta Komisijai paziņojumu par to, ka pieteikumi nav iesniegti.
   3.   Paziņojumu formu un saturu nosaka, pamatojoties uz paraugiem, kurus Komisija darījusi pieejamus dalībvalstīm.
   5. pants
   Ierobežojumu pārsniegums
   Ja informācija, ko dalībvalstu kompetentās iestādes paziņojušas saskaņā ar 4. panta 2. punktu, liecina, ka pieprasītie daudzumi pārsniedz 1. pantā noteiktos ierobežojumus, Komisija:

               a)

               nosaka piešķīruma koeficientu, ko dalībvalstis piemēro daudzumiem, uz kuriem attiecas katrs paziņotais pieteikums sertifikāta saņemšanai;

               b)

               noraida vēl nepaziņotos pieteikumus.

         6. pants
   Sertifikātu izsniegšana
   1.   Neskarot 5. pantu, desmitajā darbdienā pēc nedēļas, kurā beidzas pieteikumu iesniegšanas periods, kompetentā iestāde izdod sertifikātus par pieteikumiem, kas paziņoti Komisijai saskaņā ar 4. panta 2. punktu attiecīgajā pieteikumu iesniegšanas periodā.
   2.   Katru pirmdienu dalībvalstis paziņo Komisijai par cukura un/vai izoglikozes daudzumiem, par ko tās izdevušas sertifikātus iepriekšējā nedēļā.
   3.   Sertifikāta veidlapa norādīta pielikumā.
   7. pants
   Sertifikātu derīgums
   Sertifikāti ir derīgi līdz otrā mēneša beigām pēc mēneša, kurā sertifikāti izdoti.
   8. pants
   Sertifikātu nododamība
   No sertifikātiem izrietošās tiesības un saistības nav nododamas.
   9. pants
   Cenu paziņošana
   Piemērojot Regulas (EK) Nr. 952/2006 13. panta 1. punktu, pārdotā cukura daudzumu, uz ko attiecas saskaņā ar šo regulu izdots sertifikāts, uzskata par kvotas cukuru.
   10. pants
   Uzraudzība
   1.   Pieteikuma iesniedzēji Regulas (EK) Nr. 952/2006 21. panta 1. punktā paredzētajos ikmēneša paziņojumos iekļauj daudzumus, par kuriem tie saņēmuši sertifikātus saskaņā ar šīs regulas 6. pantu.
   2.   Līdz 2013. gada 31. oktobrim katrs sertifikāta turētājs saskaņā ar šo regulu iesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm pierādījumus, ka visi daudzumi, uz ko attiecas tā sertifikāti, tikuši laisti Savienības tirgū. Par katru sertifikātā norādīto tonnu, kas nav laista Savienības tirgū nevis nepārvaramas varas apstākļu, bet citu iemeslu dēļ, nosaka maksājumu EUR 352 par tonnu.
   3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai daudzumus, kas nav laisti Savienības tirgū.
   4.   Dalībvalstis aprēķina un paziņo Komisijai starpību starp cukura un izoglikozes kopējo daudzumu, ko katrs ražotājs saražojis ārpus kvotas, un daudzumiem, no kuriem ražotāji atbrīvojušies saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 967/2006 4. panta 1. punkta otro daļu. Ja ražotāja ārpuskvotas cukura vai izoglikozes atlikušais daudzums ir mazāks nekā daudzumi, kuri šim ražotājam piešķirti saskaņā ar šo regulu, ražotājs par šo starpību maksā EUR 500 par tonnu.
   5.   Paziņojumus, kas paredzēti 3. un 4. punktā, sagatavo līdz 2014. gada 30. jūnijam.
   11. pants
   Tiesību noteikšanas diena
   Piemērojot Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 2. panta 2. punktu un 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Savienības tiesību noteikšanas diena ir diena, kurā pieteikuma iesniedzējs nomaksā pārpalikuma maksājumu saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.
   12. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   Tā zaudē spēku 2014. gada 30. jūnijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 28. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 16, 19.1.2013., 7. lpp.

      (3)  OV L 45, 16.2.2013., 1. lpp.

      (4)  OV L 84, 23.3.2013., 19. lpp.

      (5)  OV L 176, 30.6.2006., 22. lpp.

      (6)  OV L 178, 1.7.2006., 39. lpp.

      (7)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

      (8)  OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.

      (9)  OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.

      PIELIKUMS

         Regulas 6. panta 3. punktā minētā sertifikāta paraugs


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 393/2012 ( 2012. gada 7. maijs ), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu attiecībā uz Taizemes pievienošanu to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu sarakstam, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Savienību pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               9.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 123/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 393/2012
   (2012. gada 7. maijs),
   ar ko groza Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu attiecībā uz Taizemes pievienošanu to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu sarakstam, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Savienību pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu un 8. panta 4. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2008. gada 8. augusta Regula (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (2) paredz, ka preces, uz kurām attiecas minētā regula, var importēt Savienībā un tranzītā caur to pārvadāt tikai no trešām valstīm, teritorijām, zonām un nodalījumiem, kas iekļauti minētās regulas I pielikuma 1. daļā.

               (2)

               Patlaban Taizemes statuss Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas tabulā ir tāds, ka Savienībā no tās atļauts importēt bezpatogēnu noteikta veida olas un olu produktus. 2004. gadā notika augstas patogenitātes putnu gripas uzliesmojumi, tāpēc no tās Savienībā aizliedza importēt mājputnu, saimniecībās audzētu skrējējputnu un savvaļas medījamo putnu gaļu un olas, kā norādīts minētās regulas I pielikuma 1. daļas tabulas 6. un 6A. ailes ierakstos.

               (3)

               Turklāt Komisijas 2005. gada 6. oktobra Lēmumā 2005/692/EK par noteiktiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz putnu gripu vairākās trešās valstīs (3) paredzēts, ka dalībvalstīm jāpārtrauc importēt no Taizemes dažus produktus, tostarp mājputnu, saimniecībās audzētu skrējējputnu un savvaļas medījamo putnu gaļu un olas.

               (4)

               Kopš tā laika dzīvnieku veselības situācija Taizemē ir uzlabojusies, jo īpaši attiecībā uz augstas patogenitātes putnu gripas apkarošanu mājputniem. Komisijas eksperti ir apmeklējuši Taizemi vairākās pārbaudes vizītēs, lai novērtētu dzīvnieku veselības situāciju un minētajā trešā valstī spēkā esošās slimību apkarošanas sistēmas. Par pēdējo vizīti uz Taizemi izdarītais secinājums ir tāds, ka kopējā sistēma pietiekami garantē attiecīgo produktu atbilstību attiecīgajām Savienības prasībām.

               (5)

               Ņemot to vērā, Lēmums 2005/692/EK, kas grozīts ar Komisijas 2012. gada 7. maija Īstenošanas lēmumu 2012/248/ES, ar ko attiecībā uz putnu gripu groza Lēmumu 2005/692/EK, 2005/734/EK, 2007/25/EK un 2009/494/EK (4), vairs neaptur ar Lēmumu 2005/692/EK reglamentēto produktu, tostarp mājputnu, saimniecībās audzētu skrējējputnu un medījamo savvaļas putnu gaļu un olu, importu no Taizemes uz Savienību.

               (6)

               Tāpēc Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas ieraksts par Taizemi būtu jāgroza tā, lai būtu ņemts vērā, ka uz Savienību no Taizemes vairs nav aizliegts importēt un tranzītā caur Savienību pārvadāt mājputnu, saimniecībās audzētu skrējējputnu un savvaļas medījamo putnu gaļu un olas.

               (7)

               Tomēr olu importam no Taizemes par nosacījumu būtu jāizvirza, lai minētā trešā valsts būtu iesniegusi Salmonella apkarošanas programmu.

               (8)

               Tāpēc Regula (EK) Nr. 798/2008 būtu attiecīgi jāgroza.

               (9)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

      (2)  OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.

      (3)  OV L 263, 8.10.2005., 20. lpp.

      (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 42. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas ierakstu par Taizemi aizstāj ar šādu:

                     “TH-Taizeme

                     TH-0

                     Visa valsts

                     SPF, EP

                     WGM

                     VIII

                     1.7.2012.

                     POU, RAT

                     1.7.2012.

                     E

                     1.7.2012.

                     S4”