title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 349/2012 ( 2012. gada 16. aprīlis ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam

text:
               24.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/3

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 349/2012
   (2012. gada 16. aprīlis),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (2) (turpmāk “sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 0 % līdz 34,9 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes vīnskābes importam. Tiek atgādināts, ka galīgā antidempinga maksājuma likme, kas noteikta Ķīnas ražotāja eksportētāja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (turpmāk “Hangzhou Bioking”) ražotajai vīnskābei, ir 0 %, savukārt citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tā ir no 4,7 % līdz 34,9 %.

               (2)

               Pēc pārskatīšanas, kas tika sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2008. gada 22. februārī ar Regulu (EK) Nr. 150/2008 (3) grozīja minēto pasākumu piemērošanas jomu.

               (3)

               Pēc uzņēmumam Hangzhou Bioking noteikto pasākumu pārskatīšanas, kas tika sākta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta 3. punktu, ņemot vērā PTO Apelācijas padomes ziņojumu “Meksika – Galīgie antidempinga pasākumi liellopu gaļai un rīsiem” (4), kura 305. un 306. punktā norādīts, ka ražotājs eksportētājs, par ko sākotnējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka tas nenodarbojas ar dempingu, minētās izmeklēšanas rezultātā ir jāizslēdz no galīgā pasākuma piemērošanas jomas un attiecībā uz to neveic administratīvu un jaunu apstākļu pārskatīšanu, Padome 2012. gada 16. aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 332/2012 (5) grozīja pasākumus attiecībā uz Hangzhou Bioking.

               (4)

               Izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (5)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija 2009. gada 27. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotāji (turpmāk “pieprasījuma iesniedzēji”) Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l un Comercial Química Sarasa SL, kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējā Savienībā saražotā vīnskābes apjoma.

               (6)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam noteikto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei visticamāk turpināsies.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (7)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 26. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         4.   Paralēlas procedūras

               (8)

               Komisija 2011. gada 29. jūlijā arī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (8) saskaņā ar 5. pantu saistībā ar Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, attiecinot to vienīgi uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking.

               (9)

               Tajā pašā dienā Komisija paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (9) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, pārskatot Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamos antidempinga pasākumus un izmeklējot vienīgi dempingu, ko, iespējams, veic divi Ķīnas ražotāji eksportētāji – Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City un Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

         5.   Izmeklēšana

   5.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (10)

               Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).

         5.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (11)

               Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus.

               (12)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (13)

               Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju Savienībā un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (14)

               Ņemot vērā saņemtās atbildes, tika nolemts veikt Savienības ražotāju atlasi. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā. Vēlmi sadarboties izmeklēšanā izrādīja tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Tāpēc tika nolemts, ka ražotāju eksportētāju atlase nav jāveic.

               (15)

               Seši Savienības ražotāji sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ievērojot no šiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju, Komisija atlasīja četrus Savienības ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka to līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienībā reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares sniegumu šajā ziņā. To pārdošanas apjoms kopā bija 61 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū.

               (16)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem lietotājiem Savienībā un diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzei.

               (17)

               Dempinga un kaitējuma analīzē, kas ietvēra dempinga turpināšanās iespējamības un importa par dempinga cenām nodarītā kaitējuma atkārtošanās riska novērtējumu, netika iekļauts eksports, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle. Tāpēc šajā pārskatīšanā veiktajā analīzē tika izmantots attiecīgā ražojuma eksports no Ķīnas uz Savienību PIP, izņemot ražotāja Hangzhou Bioking veikto eksportu, un šajā regulā tas dēvēts arī par “eksportu, kam piemēro pasākumus”.

               (18)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Comercial Química Sarasa SL,

                                       —

                                          Alcoholera Vinícola Europea S.A.,

                                       —

                                          Distillerie Mazzari SpA,

                                       —

                                          Distillerie Bonollo SpA;

                           b)

                           ražotāji eksportētāji Ķīnā:

                                       —

                                          Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,

                                       —

                                          Ninghai Organical Chemical Factory;

                           c)

                           lietotāji:

                                       —

                                          Danisco A/S,

                                       —

                                          Kerry (NL) B.V.;

                           d)

                           ražotājs analogajā valstī:

                                       —

                                          Tarcol S.A., Argentīna.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (19)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 150/2008, ar kuru, kā paskaidrots iepriekš, tika grozīta ar sākotnējo regulu noteikto pasākumu piemērošanas joma. Attiecīgais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuras izcelsme ir Ķīnā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) (turpmāk “attiecīgais ražojums”).

               (20)

               Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (21)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

               (22)

               Kā minēts 13. apsvērumā, ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. No 20 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem pieteicās un piekrita sadarboties tikai divi uzņēmumi, kuriem abiem piemēro tirgus ekonomikas režīmu. Šie divi uzņēmumi PIP veica lielāko daļu attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā, izņemot eksportu, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle.

         2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

   2.1.   Analogā valsts

               (23)

               Ķīna ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms (turpmāk “TER”), nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešajā valstī (turpmāk “analogā valsts”).

               (24)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai tika ierosināta Argentīna. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.

               (25)

               Viens vīnskābes rūpnieciskais patērētājs norādīja dažus ierobežojumus saistībā ar to, ka Argentīna izvēlēta par analogo tirgu, un apgalvoja, ka tai nevajadzētu būt vienīgajai atsaucei normālās vērtības noteikšanā. Šī ieinteresētā persona konkrēti minēja iespējamas ražošanas procesu atšķirības Ķīnā un Argentīnā, gadā saražotā apjoma nelielo daudzumu salīdzinājumā ar saražoto visā pasaulē, kā arī valūtas maiņas kursa svārstības. Tomēr neviens no šiem argumentiem netika pamatots ar dokumentiem.

               (26)

               Katrā ziņā atšķirīgie ražošanas procesi Argentīnā un Ķīnā un to ietekme uz attiecīgā ražojuma izmaksu un vērtības noteikšanu tika rūpīgi ņemti vērā jau sākotnējā izmeklēšanā, kad tika secināts, ka tas nemaina to ražojumu salīdzināmību, kuri atzīti par līdzīgiem. Šā rūpnieciskā patērētāja apgalvojumos nebija nekā jauna, un tie netika pamatoti, tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumi tādējādi apstiprina sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka atšķirības ražošanas procesos neietekmē ražojumu salīdzināmību.

               (27)

               Argentīnas gadā saražotais nelielais apjoms salīdzinājumā ar pasaules vīnskābes tirgu nav būtisks arguments, vērtējot to, vai konkrēts tirgus ir piemērots normālās vērtības noteikšanai analogā tirgū. Izmeklēšana apstiprināja, ka Argentīnā ir atvērts konkurences tirgus ar vismaz diviem šīs jomas uzņēmējiem. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts.

               (28)

               Apgalvojums par ievērojamām valūtas maiņas kursa svārstībām starp reģioniem netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā uz vietas netika konstatēts nekas, kas liecinātu par valūtas kursu izkropļojumu starp reģioniem. Tādēļ arī šis arguments tiek noraidīts.

               (29)

               Tādējādi tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka Argentīna ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai.

               (30)

               Notika saziņa ar diviem zināmiem Argentīnas uzņēmumiem, taču tikai viens no tiem piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un uzņemt pārbaudes apmeklējumu. Normālās vērtības noteikšanai ir izmantoti šā uzņēmuma sniegtie dati.

         2.2.   Normālā vērtība

               (31)

               Abiem uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz to attiecīgajiem datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. pantu Komisija pārbaudīja, vai vīnskābes iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP bija reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību.

               (32)

               Vienam uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība bija jāaprēķina, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi nebija pietiekami, lai tos varētu uzskatīt par reprezentatīviem saskaņā ar 31. apsvērumu. Tādēļ normālā vērtība tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un pārdošanā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū gūto peļņu.

               (33)

               Otram uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi un pārdošana bija veikta parastā tirdzniecības apritē.

               (34)

               Uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

               (35)

               Tādējādi arī iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem analogajā valstī tika vērtēti saskaņā ar pamatregulas 2. pantā noteikto kritēriju. Komisija varēja pārliecināties, ka šī pārdošana ir notikusi pietiekamā apjomā un parastā tirdzniecības apritē un tādēļ šos pārdošanas apjomus var izmantot normālās vērtības noteikšanai tiem uzņēmumiem, kam nav piešķirts TER.

         2.3.   Eksporta cena

               (36)

               Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktā pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.

               (37)

               Visu pārējo Ķīnas ražotāju eksporta cenas noteikšanai tika izmantota 14. panta 6. punkta datu bāzē pieejamā importa statistikas informācija.

         2.4.   Salīdzinājums

               (38)

               Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.

               (39)

               Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

               (40)

               Lai taisnīgi salīdzinātu EXW normālo vērtību analogajā valstī un 37. apsvērumā minēto eksporta cenu, CIF eksporta cenas tika koriģētas EXW līmenī, izmantojot pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju.

         2.5.   Dempinga starpība

               (41)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

               (42)

               Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šis salīdzinājums liecināja, ka šie uzņēmumi ir turpinājuši nodarboties ar dempingu, tomēr nedaudz zemākā līmenī.

               (43)

               Aprēķinātais atlikušais maksājums uzrādīja ievērojamu dempinga līmeni, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais.

         3.   Dempinga turpināšanās iespējamība

               (44)

               Papildus dempinga esības analīzei PIP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība.

               (45)

               Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība.

         3.1.   Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas

               (46)

               Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms turpināja pieaugt, palielinoties no 3 034 tonnām (t) 2007. gadā līdz 3 649 t PIP, t. i., par apmēram 20 %. Vienlaikus importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 1 procentpunktu – no 12,6 % 2007. gadā līdz 13,5 % PIP.

               (47)

               Tajā pašā laikposmā šā importa cenas saglabājās salīdzinoši nemainīgas, no 2007. līdz 2008. gadam palielinoties par 12,6 %, tad 2009. gadā un PIP pastāvīgi samazinoties, lai PIP laikā sasniedzot 2007. gada līmeni.

         3.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā

               (48)

               Par kopējo vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā dažādi publiski pieejami informācijas avoti (10) norāda, ka ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū.

               (49)

               Tiek lēsts, ka kopējā ražošanas jauda Ķīnā ir apmēram 25 000 t, ņemot vērā izmeklēšanā uzņēmumos iegūto informāciju un tirgus pētījumus (11). Ķīnas tirgus, kura patēriņš tiek lēsts 5 000 t apjomā, ir mazs salīdzinājumā ar Ķīnā pieejamo jaudu.

               (50)

               Turklāt ir nepārprotamas pazīmes, ka ražošanas jauda Ķīnā ir pat lielāka nekā 25 000 t. Salīdzinot datus par sākotnējo IP ar datiem par pašreizējo PIP, abu to Ķīnas eksportētāju kopējā jauda, kuri sadarbojās, palielinājās par vairāk nekā 200 %. Atbilstīgā neizmantotā jauda PIP bija apmēram 20 % no kopējās jaudas.

               (51)

               Tāpat arī informācija no 48. apsvērumā minēto ziņojumu fragmentiem un publiski pieejamā informācija liecina, ka 2007. gadā tika izveidoti vismaz divi jauni vīnskābes ražotāji.

               (52)

               Tādējādi ir skaidrs, ka ražošanas jauda Ķīnā ir neproporcionāla iekšzemes patēriņam, un tas skaidri apstiprina nepieciešamību Ķīnas ražotājiem paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos.

         3.3.   Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība

               (53)

               Informācija, kas iegūta Ķīnas uzņēmumos, kuri sadarbojās, liecina, ka cenu līmenis trešās valstīs atbilst tam cenu līmenim, ko tie varētu iegūt Savienības tirgū. Kā minēts iepriekš, Ķīnas iekšzemes tirgū pastāv ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas liecina par lielu un dabisku nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, kur šo ražošanas jaudas pārpalikumu novadīt.

               (54)

               Savienības tirgus ir pārliecinoši lielākais tirgus pasaulē, sasniedzot apmēram 40 % no visas pasaules vīnskābes patēriņa, un tas, kā minēts 60. apsvērumā, joprojām pieaug. Tāpat, balstoties uz izmeklēšanā savākto informāciju, ir skaidrs, ka Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši lielu interesi par iespēju palielināt klātbūtni lielākajā pasaules tirgū un noturēt ievērojamu Savienības tirgus daļu.

         4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (55)

               Ņemot vērā aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports ievērojamā apjomā no Ķīnas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā iespējamo neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā, ietverot jaunos ražotājus, kas ir parādījušies Ķīnas tirgū, un to, ka Savienības tirgus ir lielākais tirgus pasaulē ar pievilcīgu cenu līmeni, var secināt – ja antidempinga pasākumi tiks izbeigti, Ķīnas eksportētāji visticamāk turpinās palielināt eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (56)

               PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja deviņi ražotāji. Seši no tiem pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, iesniedza atlases anketas un lūdza tos iekļaut izlasē. Tika konstatēts, ka šie seši ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 73 %. Kā minēts 57. apsvērumā, deviņi ražotāji, kas sniedza datus pārskatīšanas pieprasījumā, turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

               (57)

               Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:

                           —

                           makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām), kuri tika novērtēti visas Savienības ražošanas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju no ražotājiem, kas pieteicās atlasē, un uz aplēsēm, kuras balstījās uz pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem datiem saistībā ar pārējiem trim Savienības ražotājiem,

                           —

                           mikroekonomisko rādītāju (vienības vidējā cena, krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju.

               (58)

               Tiek norādīts, ka Savienības vīnskābes tirgu raksturo salīdzinoši mazs ražotāju skaits – lielākoties tie ir mazie un vidējie uzņēmumi Itālijā un Spānijā. Izņemot vienu ražotāju Spānijā, kurš ražo vienīgi vīnskābi, visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti – to galvenā uzņēmējdarbība ir alkohola ražošana no vīnogu atliekām, bet vīnskābe šajā procesā ir blakusprodukts.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Patēriņš Savienības tirgū

               (59)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Ķīnas eksporta datu bāzi un Eurostat datiem par importa apjomu Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – veicot aplēses saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem.

               (60)

               Vīnskābes patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Raugoties detalizētāk, iespējamais pieprasījums no 2007. līdz 2009. gadam samazinājās par 15 %. Tomēr PIP laikā Savienības patēriņš sasniedza 29 964 t, kas bija ievērojams pieaugums (par 26 procentpunktiem) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šis pieaugums skaidrojams ar vīnskābes lielo cenas elastīgumu. Ja cenas ir zemas, kā tas bija PIP laikā, vīnskābi var izmantot papildu lietojumiem kā aizstājēju citiem ķīmiskiem izejmateriāliem, piemēram, citronskābei un ābolskābei, un tas izskaidro kopējā patēriņa pieaugumu Savienībā.

                  1.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Kopējais patēriņš ES (t)

                           26 931

                           25 333

                           22 983

                           29 964

                              Indekss

                              100

                              94

                              85

                              111

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Ķīnas eksporta datu bāze, Eurostat

         2.   Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un cenas

   2.1.   Apjoms un tirgus daļa

               (61)

               Visa attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %. PIP tas sasniedza 8 495 t, kas atbilst tirgus daļai 28,4 % apmērā.

               (62)

               Vīnskābes apjoms, ko Savienībā importēja Ķīnas eksportētāji, kuriem tika piemēroti antidempinga pasākumi, PIP palielinājās par 20 % un sasniedza 3 649 t, kas atbilst tirgus daļai 12,2 % apmērā un uzrāda pieaugumu salīdzinājumā ar 11,3 % attiecīgā perioda sākumā. Pārējo importu 4 846 t apjomā veica Ķīnas eksportētājs, kam bija piemērota 0 % likme un kas attiecīgajā periodā arī palielināja savu daļu kopējā Ķīnas eksportā uz Savienību (par 9 procentpunktiem).

                  2.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Tā importa apjoms no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (t)

                           3 035

                           3 042

                           2 945

                           3 649

                              Indekss = 100

                              100

                              100

                              97

                              120

                           Tirgus daļa tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus

                           11,3 %

                           12,0 %

                           12,8 %

                           12,2 %

                              Indekss = 100

                              100

                              106

                              113

                              107

         2.2.   Cenas un cenu samazinājums

               (63)

               Nākamajā tabulā parādīts, kā mainījušās vidējās CIF cenas līdz Savienības robežai Ķīnas importam, kam tika piemēroti pasākumi, un Savienības ražošanas nozares attiecīgās vidējās pārdošanas cenas.

                  3.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Cena tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (EUR/t)

                           1 834

                           2 060

                           1 966

                           1 819

                              Indekss = 100

                              100

                              112

                              107

                              99

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze

               (64)

               Tā Ķīnas eksporta vienības vidējās pārdošanas cenas, kam piemēro pasākumus, CIF līmenī PIP sasniedza 1 819 EUR/t, un tas ir 20 % pieaugums attiecīgajā periodā.

               (65)

               Analizējot vīnskābes pārdošanas cenu Savienības tirgū PIP, tika salīdzinātas cenas vīnskābei, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ar tās vīnskābes cenām, kuru importē no Ķīnas un kurai piemēro pasākumus. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. Šīs cenas tika salīdzinātas ar minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām bez atlaidēm un vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenai līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Savienības vidējā svērtā pārdošanas cena PIP bija 2 496 EUR/t.

               (66)

               Salīdzinot pa ražojuma veidiem, tika konstatēts, ka PIP attiecīgais ražojums, ko importēja no Ķīnas un kam piemēroja pasākumus, tika pārdots Savienībā par cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas – procentuāli par 32,6 %.

         3.   Imports no citām trešām valstīm

               (67)

               Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.

                  4.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Importa apjoms no citām trešām valstīm (t)

                           590

                           135

                           156

                           845

                              Indekss = 100

                              100

                              23

                              26

                              143

                           Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa

                           2,2 %

                           0,5 %

                           0,7 %

                           2,8 %

                              Indekss = 100

                              100

                              24

                              31

                              129

                           Importa cena (EUR/t)

                           2 503

                           2 874

                           2 300

                           2 413

                              Avots: Eurostat, 14. panta 6. punkta datu bāze

               (68)

               Vīnskābes importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 43 % un PIP sasniedza 845 t. Šā importa cenas ir salīdzinoši augstas – tās ievērojami pārsniedz importa no Ķīnas attiecīgās cenas un ir tikai nedaudz zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu līmeni. Tomēr var uzskatīt, ka eksports no citām trešām valstīm ir bijis niecīgs, jo PIP laikā tā tirgus daļa bija tikai 2,8 %, neraugoties uz straujo procentuālo pieaugumu attiecīgā perioda beigās.

         4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (69)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

         4.1.   Ievadpiezīmes

               (70)

               Tā kā Savienības ražošanas nozarei tika piemērota atlase, kaitējuma analīzes nolūkos kaitējuma rādītāji tika noteikti divos līmeņos, kā minēts 57. apsvērumā.

         4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   a)   Ražošanas apjoms

               (71)

               Ražošanas apjoms Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 5 %. Precīzāk, pēc straujā krituma par 14 % no 2007. līdz 2009. gadam, tas no 2009. gada līdz PIP pieauga par 19 procentpunktiem līdz apmēram 30,5 tūkstošiem tonnu. Lielāks ražošanas apjoms ļāva Savienības ražošanas nozarei ierobežot ražošanas izmaksu pieaugumu un pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā.

                  5.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (t)

                           29 000

                           27 500

                           25 000

                           30 588

                              Indekss = 100

                              100

                              95

                              86

                              105

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

         b)   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (72)

               Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %.

               (73)

               Jaudas izmantojums, kas 2007. gadā bija 63 %, 2009. gadā samazinājās līdz 56 %, bet PIP atkal sasniedza 68 %. Mazāks jaudas izmantojums 2009. gadā atspoguļoja krīzes negatīvo ietekmi. Jaudas izmantojums kopumā attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, un tas veicināja turpmāku nemainīgo izmaksu nozīmes samazināšanos kopējās izmaksās.

                  6.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Ražošanas jauda (t)

                           46 000

                           46 000

                           45 000

                           45 000

                              Indekss = 100

                              100

                              100

                              98

                              98

                           Jaudas izmantojums

                           63 %

                           60 %

                           56 %

                           68 %

                              Indekss = 100

                              100

                              95

                              88

                              108

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

         c)   Pārdošanas apjoms

               (74)

               Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP nedaudz palielinājās (par 1 %). Vispirms tas no 2007. līdz 2008. gadam samazinājās par 11 %, tad vēl par 9 % 2009. gadā, attiecīgā perioda beigās sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā, tādējādi demonstrējot plašas svārstības galvenokārt 2008. un 2009. gada ekonomikas krīzes dēļ.

                  7.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t)

                           20 489

                           18 165

                           16 709

                           20 623

                              Indekss = 100

                              100

                              89

                              82

                              101

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

         d)   Tirgus daļa

               (75)

               Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 7,3 procentpunktus no tirgus daļas, kas no 76,1 % 2007. gadā samazinājās līdz 68,8 % PIP. Šis tirgus daļas zaudējums atspoguļo to, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā nespēja palielināties tādā pašā ātrumā, bet saglabājās diezgan nemainīgs.

                  8.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Savienības ražotāju tirgus daļa

                           76,1 %

                           71,7 %

                           72,7 %

                           68,8 %

                              Indekss = 100

                              100

                              94

                              95

                              90

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati

         e)   Izaugsme

               (76)

               Lai gan no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās nemainīgs, un tās tirgus daļa samazinājās par 10 %. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.

         f)   Nodarbinātība

               (77)

               Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 28 %. Konkrētāk, darbinieku skaits samazinājās ievērojami – no 320 cilvēkiem 2007. un 2008. gadā līdz 280 cilvēkiem 2009. gadā un 230 – PIP. Kritums 2009. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju īstenoto pārstrukturēšanu.

                  9.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Nodarbinātība (cilvēki)

                           320

                           320

                           280

                           230

                              Indekss = 100

                              100

                              100

                              88

                              72

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

         g)   Ražīgums

               (78)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 47 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 5 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 28 % un liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši pamanāms PIP, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 48 procentpunktiem augstāks nekā 2009. gadā.

                  10.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Ražīgums (t uz darbinieku)

                           90

                           85

                           89

                           132

                              Indekss = 100

                              100

                              94

                              99

                              147

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

         4.3.   Dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem

   h)   Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas

               (79)

               Atlasīto ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū no 2007. līdz 2009. gadam palielinājās par 8 %, bet attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, jo PIP gada vidējā pārdošanas cena bija 2 496 EUR/t salīdzinājumā ar 2 667 EUR/t 2007. gadā. Tā kalcija tartrāta pieejamība, ko ražo no vīnogu atliekām un kas rada 66 % no vīnskābes ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīga no vīnogu ražas kvalitātes. Tādēļ labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi ietekmē kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu, kas savukārt ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas. Jānorāda, ka 2007. un 2008. gads nebija vīnogu ražai labvēlīgi gadi, un tādēļ pēc ražošanas perioda palielinājās izejmateriālu un pārdošanas cenas (tā kā šis ir sezonāls produkts, sekas jūtamas tikai vairākus mēnešus pēc ražas novākšanas perioda). Tā kā savukārt 2009. gads bija labs vīnogu ražas gads, gada vidējā pārdošanas cena PIP bija par 14 % zemāka nekā gadu iepriekš.

                  11.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Vienības cena ES tirgū (EUR/t)

                           2 667

                           2 946

                           2 881

                           2 496

                              Indekss = 100

                              100

                              110

                              108

                              94

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

         i)   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (80)

               Ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto dempinga līmeni, nevar konstatēt pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā diviem attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un kam tika piešķirts TER, tika konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 % apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem ir 34,9 %. Turklāt, kā minēts 7. apsvērumā, tika sākta antidempinga procedūra tikai attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking, kuram netika piemēroti pasākumi, un nevar izslēgt iespējamu konstatējumu, ka šis ražotājs eksportētājs nodarbojas ar dempingu. Turklāt, kā minēts 48. līdz 54. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz Ķīnā pieejamo neizmantoto jaudu un salīdzinoši nelielo Ķīnas iekšzemes tirgu. Par atgūšanos no iepriekšējā importa par dempinga cenām no Ķīnas svarīgi atgādināt, ka pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī imports no Ķīnas, kuram piemēro pasākumus, turpina palielināties, kā minēts 46. apsvērumā. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.

         j)   Krājumi

               (81)

               Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs ar nelielu pieaugumu 2 % apmērā. Tas strauji (par 65 %) pieauga 2008. gadā, un tas bija tieši saistīts ar pārdošanas apjomu izmaiņām, kas minētas 74. apsvērumā. No 2008. gada līdz PIP krājumu apjoms samazinājās, jo šajā periodā palielinājās pārdošanas apjoms nesaistītām personām.

                  12.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (t)

                           863

                           1 428

                           933

                           879

                              Indekss = 100

                              100

                              165

                              108

                              102

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

         k)   Algas

               (82)

               Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, neraugoties uz atlasīto ražotāju centieniem samazināt darbaspēka izmaksas īpaši saistībā ar nekvalificētiem darbiniekiem, ko atspoguļo 77. apsvērumā minētā darbaspēka skaita samazināšanās kopumā.

                  13.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Vidējā alga (EUR)

                           28 686

                           31 871

                           31 574

                           34 245

                              Indekss = 100

                              100

                              111

                              110

                              119

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

         l)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

               (83)

               Attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās par vairāk nekā 6 procentpunktiem. Precīzāk, atlasīto ražotāju rentabilitāte 2007.–2008. gadā saruka par 3,7 procentpunktiem, sasniedzot 7,7 %, kas tika uzskatīts par rādītāju zem plānotās peļņas, bet pieauga 2009. gadā un PIP, sasniedzot 17,6 %.

               (84)

               Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Tas samazinājās no 36,4 % 2007. gadā līdz 21,9 % 2008. gadā. 2009. gadā tas pieauga līdz 44,4 % un PIP atkal palielinājās līdz 142,9 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās ļoti augsts.

                  14.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)

                           11,4 %

                           7,7 %

                           12,5 %

                           17,6 %

                              Indekss = 100

                              100

                              67

                              109

                              153

                           INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

                           36,4 %

                           21,9 %

                           44,4 %

                           142,9 %

                              Indekss = 100

                              100

                              60

                              122

                              393

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

         m)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (85)

               Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2007. gadā bija pozitīva: 4,6 miljoni EUR. Tā samazinājās līdz 1,8 miljoniem EUR 2008. gadā, bet līdz attiecīgā perioda beigām ievērojami uzlabojās, PIP sasniedzot 6,8 miljonus EUR. Kopumā naudas plūsma attiecīgajā periodā visu laiku ir bijusi pozitīva.

               (86)

               Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tāpēc, ka lielākā daļa atlasīto ražotāju ir integrēti uzņēmumi, kā minēts 58. apsvērumā.

                  15.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Naudas plūsma (EUR)

                           4 691 458

                           1 841 705

                           4 706 092

                           6 802 164

                              Indekss = 100

                              100

                              39

                              100

                              145

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

         n)   Ieguldījumi

               (87)

               Atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 23 %. Tie 2007.–2008. gadā palielinājās par 5 % un pēc tam 2009. gadā – vēl par 32 procentpunktiem. Ieguldījumu straujo kritumu no 2009. gada līdz PIP (- 60 procentpunkti) var daļēji skaidrot ar to, ka izmeklējamie uzņēmumi jau attiecīgajā periodā bija veikuši galvenos plānotos ieguldījumus.

                  16.   tabula

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Neto ieguldījumi (EUR)

                           2 518 189

                           2 632 013

                           3 461 990

                           1 943 290

                              Indekss = 100

                              100

                              105

                              137

                              77

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

         5.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (88)

               Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais palielinājums, kas pats par sevi nebija ievērojams, būtu jāaplūko kontekstā ar to pieaugošo pieprasījumu no 2007. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 7,3 procentpunktiem līdz 68,8 %.

               (89)

               Vienlaikus attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma PIP saglabājās pozitīva.

               (90)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr tas, ka kopumā būtiska kaitējuma PIP laikā nav, būtu jāanalizē kopā ar citiem svarīgiem kaitējuma rādītājiem, kuru attīstība attiecīgajā periodā bija negatīva, jo īpaši pārdošanas cenas, tirgus daļas zaudēšana un nodarbinātība. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

               (91)

               Kā secināts 48. līdz 52. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un nepārprotams potenciāls ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Savienības tirgu, kā arī pārvirzīt eksportu no citiem tirgiem.

               (92)

               Vīnskābes CIF eksporta cenas uz Savienību, ko piedāvā Ķīnas eksportētāji, kuriem pašlaik piemēro pasākumus, PIP ir bijušas ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (salīdzinot konkrētus ražojuma veidus) – šī starpība ir 32,6 %.

               (93)

               Analizējot Ķīnas vīnskābes eksportu (12) uz citām pasaules valstīm pēc PIP, redzams, ka tā apjoms ievērojami samazinājās – no 10 862 t PIP līdz 8 118 t 2011. gada jūlija beigās (– 25 %). Šis Ķīnas eksporta uz citiem tirgiem apjoma samazinājums par 2 744 t varētu radīt Ķīnas eksporta papildu plūsmu uz Savienības tirgu.

               (94)

               Ņemot vērā pašreiz neizmantoto vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā, kā arī iepriekš minēto Savienības tirgus pievilcību, Ķīnas eksportētāji visticamāk censtos palielināt savu tirgus daļu Savienībā, tā radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, šā importa par dempinga cenām pieaugums izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu būtisku kaitējumu.

               (95)

               Kā minēts 79. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli kopumā zināmā mērā nosaka ar klimatu un ražu saistīti apstākļi. Tiek atgādināts, ka vīnskābi, kuru izmanto arī vīna ražotāji, var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, vai – Ķīnas eksportētāju gadījumā – ķīmiskas sintēzes ceļā no tādiem naftas ķīmijas vai ar ogli saistītiem savienojumiem kā benzols.

               (96)

               Tādējādi būtu jānorāda arī, ka Ķīnas ražotājiem nav nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu, ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes, savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus izejmateriālus (vīnogu atliekas), tādi ir.

               (97)

               Tā kā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte daļēji ir atkarīga no klimatiskajiem apstākļiem, šķiet, ka PIP sasniegto augsto rentabilitāti nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Pat attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ne vienmēr spēja sasniegt plānoto peļņu 8 % apmērā. Turklāt sešos mēnešos pēc PIP beigām Savienības ražošanas nozares rentabilitāte jau ievērojami samazinājās līdz apmēram 3 %, un ražošanas nozare atkal kļuva neaizsargāta.

         2.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

               (98)

               Tādējādi tiek secināts, ka pēc pasākumu atcelšanas Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām visticamāk palielinātos, izraisot lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek secināts, ka, atceļot pasākumus pret Ķīnu, visticamāk atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (99)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               (100)

               Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

               (101)

               Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt pasākumus pret Ķīnas izcelsmes importu.

         2.   Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses

               (102)

               Savienības ražošanas nozare apliecinājusi, ka kopumā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprina tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā, kas daļēji skaidrojama ar nozares veikto pārstrukturēšanu un spēkā esošajiem pasākumiem. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare īpaši uzlaboja izmaksu struktūru, kā arī peļņas un ražošanas apjoma rādītājus.

               (103)

               Ir pamats uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no saglabājamajiem pasākumiem. Ja pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu netiktu saglabāti, iespējams, Savienības ražošanas nozare atkal piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa liela apjoma imports par dempinga cenām no Ķīnas, ievērojami pasliktinot šās nozares finansiālo stāvokli. Nepārprotami pastāv iespējamība, ka tiks veikts liela apjoma dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.

               (104)

               Tādējādi tiek secināts, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         3.   Importētāju intereses

               (105)

               Tiek atgādināts – iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Neviens tirgotājs un importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus.

         4.   Lietotāju intereses

               (106)

               Vīnskābi galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā kā pārtikas un dzērienu piedevu un kā nedegošu vielu būvniecības nozarē, ģipša ražošanā.

               (107)

               Šajā izmeklēšanā notika sazināšanās ar visiem zināmajiem lietotājiem.

               (108)

               Lietotāji no būvniecības nozares izmeklēšanā nesadarbojās. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu turpināšana ievērojami neietekmētu būvniecības nozares izmaksas un konkurētspēju.

               (109)

               Procedūrā pilnībā sadarbojās divi lieli importētāji/lietotāji pārtikas nozarē. Bija iespējams konstatēt, ka abi uzņēmumi darbojas rentabli arī tajās produktu līnijās, kur attiecīgo ražojumu izmanto kā vienu no izejmateriāliem. Turklāt to produktu pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot attiecīgo ražojumu, bija tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pārliecīgi neietekmētu lietotājus pārtikas nozarē. Turklāt šiem lietotājiem bija svarīga dažādu attiecīgā ražojuma piegādes avotu esība.

         5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (110)

               Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (111)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi saistībā ar Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli.

               (112)

               Lietotājs būvniecības nozarē apgalvoja, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana radīs attiecīgā ražojuma deficītu un palielinās ražošanas izmaksas un tādējādi arī galaražojumu cenas. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tādēļ sakarā ar to, ka apgalvojumam trūkst pamatojuma un būvniecības nozares lietotāji izmeklēšanā nesadarbojās, šo apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt.

               (113)

               Abi pārtikas nozares lietotāji, kas izmeklēšanā sadarbojās, norādīja, ka nav pietiekami novērtēta pasākumu turpināšanas ietekme uz pārtikas nozari, un viens no tiem pieprasīja, lai to uzklausītu uzklausīšanas amatpersona.

               (114)

               Uzklausīšanā šis lietotājs neiebilda pret secinājumu, ka pasākumu turpināšana kopumā negatīvi neietekmēs visa uzņēmuma rentabilitāti, taču norādīja, ka, viņaprāt, ievērojama ietekme būs uz konkrētās ražošanas līnijas rentabilitāti, kurā izmanto attiecīgo ražojumu un kura ir tikai neliela daļa no kopējā apgrozījuma. Lietotājs arī apgalvoja, ka vīnskābes cenas iekšzemes tirgū pēc PIP beigām ievērojami pieaugušas un ka šis cenu līmenis atkal ievērojami ietekmēs tā produkta rentabilitāti. Tomēr šis lietotājs nenoliedza, ka cenu pieauguma cēlonis ir izejmateriāla piegādes trūkums Savienības tirgū, kur piegādes līmenis regulāri svārstās atkarībā no vīnogu ražas un tādēļ to nevar uzskatīt ne par ilglaicīgu, ne par spēkā esošo antidempinga pasākumu izraisītu.

               (115)

               Otrs lietotājs, kas sadarbojās, uzklausīšanā pie izmeklētājiem ar līdzīgiem argumentiem iebilda pret pasākumu pagarināšanu. Tādēļ arī šie argumenti tika līdzīgi noraidīti (sk. iepriekšējo apsvērumu).

               (116)

               Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare vairs nav uzskatāma par neaizsargātu, ka galvenais iemesls, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli, ir cieši saistīts ar klimatiskajiem apstākļiem un ka tādēļ tas iestājas pret pasākumu turpināšanu. Šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, tādēļ netika pieņemti. Turklāt tie nebija tādi, kas varētu mainīt konstatējumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (117)

               Visbeidzot, izskatot savus rentabilitātes rādītājus attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozare sniedza tiem pamatojumu – vienīgās Francijas ražotnes slēgšana 2008. gada vidū īstermiņā samazināja pieejamā attiecīgā ražojuma daudzumu iekšzemes tirgū, tādējādi īslaicīgi palielinot pārdošanas cenas un attiecīgi palielinot tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tādējādi šīs izmaiņas nekādā ziņā nav uzskatāmas par ilgstošām. Tāpēc konstatējumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli netiek mainīti.

               (118)

               Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu paziņošanas ieinteresētajām personām, tika uzskatīts, ka neviena no šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu izmeklēšanā gūtos secinājumus.

               (119)

               No iepriekš minētā var secināt, ka Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vēl piecus gadus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas vīnskābes importam (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājums

                  Taric papildu kods

                  Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ķīnas Tautas Republika

               10,1 %

               A688

                  Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika

               4,7 %

               A689

               Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Ķīnas Tautas Republika – Taric papildu kods A687)

               34,9 %

               A999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 16. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 48, 22.2.2008., 1. lpp.

      (4)  WT/DS295/AB/R, 2005. gada 29. novembris.

      (5)  OV L 108, 20.4.2012., 1. lpp.

      (6)  OV C 211, 4.8.2010., 11. lpp.

      (7)  OV C 24, 26.1.2011., 14. lpp.

      (8)  OV C 223, 29.7.2011., 11. lpp.

      (9)  OV C 223, 29.7.2011., 16. lpp.

      (10)  Piemēram, “Chemical Economic Handbook” (CEH) vai CCM International LTD ziņojumi.

      (11)  Piemēram, “Chemical Economic Handbook” (CEH) vai CCM International LTD ziņojumus.

      (12)

      Avots: Ķīnas eksporta datu bāze.

      PIELIKUMS

                  1)

                  Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītam paziņojumam šādā formā: rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats.

                  2)

                  Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās vīnskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

         Datums un paraksts


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 133/2013 ( 2013. gada 15. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               16.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 45/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 133/2013
   (2013. gada 15. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 15. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  78,2

                  MA

                  53,2

                  TN

                  57,5

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  72,7

                  0707 00 05

                  EG

                  158,2

                  MA

                  176,1

                  TR

                  174,5

                  ZZ

                  169,6

                  0709 91 00

                  EG

                  91,5

                  ZZ

                  91,5

                  0709 93 10

                  MA

                  50,8

                  TR

                  133,6

                  ZZ

                  92,2

                  0805 10 20

                  EG

                  52,2

                  IL

                  71,3

                  MA

                  59,9

                  TN

                  51,5

                  TR

                  60,1

                  ZZ

                  59,0

                  0805 20 10

                  IL

                  182,8

                  MA

                  98,8

                  ZZ

                  140,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  120,1

                  KR

                  135,8

                  MA

                  121,4

                  TR

                  76,5

                  ZA

                  148,7

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  EG

                  83,9

                  MA

                  60,5

                  TR

                  70,4

                  ZZ

                  71,6

                  0808 10 80

                  CN

                  87,7

                  MK

                  34,9

                  US

                  176,5

                  ZZ

                  99,7

                  0808 30 90

                  AR

                  144,3

                  CL

                  181,3

                  CN

                  36,6

                  TR

                  177,8

                  US

                  173,1

                  ZA

                  114,7

                  ZZ

                  138,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1126 (2015. gada 10. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               11.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 184/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1126
   (2015. gada 10. jūlijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 10. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  181,3

                  MK

                  43,8

                  ZZ

                  112,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  119,7

                  ZZ

                  119,7

                  0805 50 10

                  AR

                  98,0

                  TR

                  108,0

                  UY

                  76,8

                  ZA

                  135,1

                  ZZ

                  104,5

                  0808 10 80

                  AR

                  98,9

                  BR

                  106,0

                  CL

                  131,8

                  NZ

                  147,1

                  US

                  173,4

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  129,9

                  0808 30 90

                  AR

                  114,9

                  CL

                  127,1

                  CN

                  86,2

                  NZ

                  235,9

                  ZA

                  124,0

                  ZZ

                  137,6

                  0809 10 00

                  TR

                  239,3

                  ZZ

                  239,3

                  0809 29 00

                  TR

                  239,3

                  ZZ

                  239,3

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  CL

                  181,4

                  ZZ

                  181,4

                  0809 40 05

                  BA

                  95,4

                  CL

                  126,8

                  ZZ

                  111,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 476/2013 ( 2013. gada 23. maijs ), ar ko nosaka kvantitatīvo ierobežojumu ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2013./2014. tirdzniecības gada beigām

text:
               24.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 138/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 476/2013
   (2013. gada 23. maijs),
   ar ko nosaka kvantitatīvo ierobežojumu ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2013./2014. tirdzniecības gada beigām
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 61. panta pirmās daļas d) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā noteikts, ka saražoto cukura vai izoglikozes daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā norādīto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots noteiktais kvantitatīvais ierobežojums.

               (2)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 951/2006 (2) ir noteikti sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi ārpuskvotas eksportam, jo īpaši attiecībā uz eksporta licenču izdošanu. Tomēr kvantitatīvais ierobežojums būtu jānosaka katram tirdzniecības gadam, ņemot vērā varbūtējās iespējas eksporta tirgos.

               (3)

               Dažiem Savienības cukura un izoglikozes ražotājiem eksports no Savienības veido būtisku saimnieciskās darbības daļu, un viņi ir izveidojuši tradicionālus tirgus ārpus Savienības. Cukura un izoglikozes eksports uz šiem tirgiem varētu būt ekonomiski izdevīgs arī bez eksporta kompensāciju piešķiršanas. Tāpēc jānosaka kvantitatīvais ierobežojums ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam, lai attiecīgie ES ražotāji varētu turpināt piegādes tradicionālajos tirgos.

               (4)

               Attiecībā uz 2013./2014. tirdzniecības gadu ir aplēsts, ka tirgus pieprasījumam atbilstu ārpuskvotas cukura eksporta kvantitatīvais ierobežojums sākotnēji 650 000 tonnu apmērā, izsakot baltā cukura ekvivalentā, un ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvais ierobežojums 70 000 tonnu apmērā, izsakot sausnā.

               (5)

               Cukura eksportam no Savienības uz atsevišķiem tuviem galamērķiem un trešām valstīm, kur Savienības produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurences apstākļi. Paturot prātā to, ka nav atbilstīgu savstarpējas palīdzības līdzekļu pārkāpumu apkarošanai, un lai samazinātu krāpšanas risku un novērstu jebkādas ļaunprātības, kas saistītas ar ārpuskvotas cukura atpakaļievešanu vai atkārtotu ievešanu Savienībā, no pieļaujamo galamērķu saraksta būtu jāizslēdz atsevišķi tuvie galamērķi.

               (6)

               Attiecībā uz izoglikozi aplēstais iespējamās krāpšanas risks produkta īpatnību dēļ ir mazāks, tāpēc nav vajadzības ierobežot pieļaujamo galamērķu sarakstu ārpuskvotas izoglikozes eksportam.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ārpuskvotas cukura eksporta kvantitatīvā ierobežojuma noteikšana
   1.   Ārpuskvotas baltajam cukuram, ko eksportē bez kompensācijas un kas atbilst KN kodam 1701 99, Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā minētais kvantitatīvais ierobežojums 2013./2014. tirdzniecības gadam ir 650 000 tonnu.
   2.   Ievērojot 1. punktā noteikto kvantitatīvo ierobežojumu, eksportu atļauj uz visiem galamērķiem, izņemot šādus:

               a)

               trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Sanmarīno, Bosnija un Hercegovina, Serbija (3), Melnkalne, Albānija un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika;

               b)

               Savienības muitas teritorijā neiekļautas dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Melilja, Livinjo un Campione d’Italia pašvaldības un Kipras Republikas apgabali, kuri nav Kipras Republikas valdības faktiskā kontrolē;

               c)

               Savienības muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs.

         2. pants
   Ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvā ierobežojuma noteikšana
   1.   Ārpuskvotas izoglikozei, ko eksportē bez kompensācijas un kas atbilst KN kodiem 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30, Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā minētais kvantitatīvais ierobežojums 2013./2014. tirdzniecības gadam ir 70 000 tonnu, izsakot sausnā.
   2.   Šā panta 1. punktā minēto produktu eksportu atļauj tikai tad, ja ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 951/2006 4. panta nosacījumi.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2013. gada 1. oktobra.
   Tā ir spēkā līdz 2014. gada 30. septembrim.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 23. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  Kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju 1244.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1354 (2016. gada 5. augusts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               10.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 215/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1354
   (2016. gada 5. augusts)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 5. augustā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektors

         Stephen QUEST

      (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Izstrādājums (tā dēvētā “tonera kasetne”), kas sastāv no taisnstūrveida plastmasas tvertnes, kuras izmēri ir aptuveni 11 × 11 × 7 cm un kas pildīta ar toneri. Kasetne no ārpuses ir aprīkota ar zobratiem, kuri īpaši izstrādāti izmantošanai saistībā ar konkrēta printera noteiktām mehāniskajām daļām. Iekšpusē kasetne ir aprīkota ar rotējošu mehānismu, kas darbojas saistībā ar zobratiem. Ja tonera kasetni ievieto printerī, rotācija novērš tonera uzkrāšanos. Kasetne var atbrīvot toneri, izmantojot elektrostatisko pievilkšanos.

                  8443 99 90

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 8443 , 8443 99  un 8443 99 90  formulējumu.
                  Klasificēšana pozīcijā 3707  pie fotoķimikālijām nav iespējama, jo kasetnē ietilpst ne tikai toneris, bet arī mehāniski komponenti, piemēram, zobrati un rotējošs mehānisms.
                  Specifiskie zobrati norāda uz to, ka kasetne ir paredzēta izmantošanai konkrētā printerī. Tie ir būtiski printera faktiskai mehāniskajai funkcionēšanai, jo printera mehāniskās daļas darbojas saistībā ar kasetnes mehāniskajām daļām un bez šīs specifiskās kasetnes printeris nevarētu darboties (skatīt arī PMO klasifikācijas atzinumus 8443.99/2 un 8443.99/3).
                  Izstrādājums tāpēc jāklasificē ar KN kodu 8443 99 90  kā printera daļa.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 423/2013 ( 2013. gada 7. maijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Stornoway Black Pudding (AĢIN)]

text:
               9.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 127/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 423/2013
   (2013. gada 7. maijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Stornoway Black Pudding (AĢIN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Stornoway Black Pudding” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (3)  OV C 169, 15.6.2012., 25. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

      APVIENOTĀ KARALISTE

         Stornoway Black Pudding (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/913 (2016. gada 9. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               10.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 153/29

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/913
   (2016. gada 9. jūnijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 9. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  259,4

                  MA

                  133,2

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  153,9

                  0709 93 10

                  TR

                  113,2

                  ZZ

                  113,2

                  0805 50 10

                  AR

                  171,0

                  IL

                  134,0

                  MA

                  106,8

                  TR

                  157,0

                  ZA

                  188,7

                  ZZ

                  151,5

                  0808 10 80

                  AR

                  127,6

                  BR

                  106,7

                  CL

                  130,1

                  CN

                  110,9

                  NZ

                  152,6

                  US

                  173,7

                  UY

                  107,2

                  ZA

                  119,2

                  ZZ

                  128,5

                  0809 10 00

                  TR

                  277,4

                  ZZ

                  277,4

                  0809 29 00

                  TR

                  508,7

                  US

                  888,6

                  ZZ

                  698,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1335 (2016. gada 4. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               5.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 212/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1335
   (2016. gada 4. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 4. augusts

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  168,9

                  ZZ

                  168,9

                  0709 93 10

                  TR

                  136,2

                  ZZ

                  136,2

                  0805 50 10

                  AR

                  182,5

                  CL

                  148,9

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  180,5

                  ZA

                  164,1

                  ZZ

                  165,0

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  207,9

                  MA

                  179,9

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  179,6

                  0808 10 80

                  AR

                  108,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  141,3

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  125,1

                  PE

                  106,8

                  US

                  80,4

                  ZA

                  108,2

                  ZZ

                  113,8

                  0808 30 90

                  AR

                  96,7

                  CL

                  126,0

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  154,8

                  ZA

                  124,1

                  ZZ

                  128,7

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  234,6

                  ZZ

                  283,0

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  143,2

                  ZZ

                  143,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.