title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 206/2011 ( 2011. gada 28. februāris ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu

text:
               3.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 58/18

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 206/2011
   (2011. gada 28. februāris),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu, 19. panta 1. punktu un 22. panta 1. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie kompensācijas pasākumi

               (1)

               Padome 1999. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves (“attiecīgais ražojums”) importam, kas patlaban atbilst KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. Pasākumus noteica kā procentuālo kompensācijas maksājumu 3,8 % līdz 19,1 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet attiecīgā ražojuma importam no visiem pārējiem uzņēmumiem noteica atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apmērā. Sākotnējās izmeklēšanas periods bija no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim.

               (2)

               Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 (3) (“Regula (EK) Nr. 367/2006”) pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves importam noteica ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods bija no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim.

               (3)

               Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 (4) pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 bija noteikts šim uzņēmumam.

               (4)

               Padome 2007. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007 (5) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 bija noteikts šim uzņēmumam.

               (5)

               Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija pēc savas iniciatīvas sāka attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009 (6) grozīja galīgos kompensācijas maksājumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 bija noteikti šiem uzņēmumiem, un galīgos antidempinga maksājumus, kas tiem bija noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (7).

               (6)

               Padome 2010. gada jūnijā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 579/2010 (8) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, kas minētajam uzņēmumam bija noteikts ar Regulu (EK) Nr. 367/2006.

               (7)

               Jāatzīmē, ka patlaban uzņēmumam Vacmet India Limited piemēro kompensācijas maksājumu 19,1 % apmērā, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 367/2006.

         2.   Spēkā esošie antidempinga pasākumi

               (8)

               Jāatzīmē, ka patlaban uzņēmumam Vacmet India Limited piemēro atlikušo antidempinga maksājumu 17,3 % apmērā, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1292/2007.

         3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (9)

               Komisija 2009. gada 7. augustā saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 19. pantam. Vacmet India Limited, ražotājs eksportētājs no Indijas (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza pieprasījumu, kas attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi. Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai atlīdzinātu subsidēšanu, vairs nav nepieciešama.

               (10)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2010. gada 14. janvārī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (9) (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz ar pieprasījuma iesniedzēju saistītās subsidēšanas pārbaudi.

               (11)

               Atkarībā no pārskatīšanas konstatējumiem daļējā starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā arī bija jānovērtē, vai ir jāgroza maksājuma likme, kas patlaban piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko veic attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri nav atsevišķi minēti Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punktā, t. i., tajā noteiktais maksājums, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Indijā.

               (12)

               Komisija 2010. gada 14. janvārī ar paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu, ko publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (10), arī paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas attiecas tikai uz tā dempinga pārbaudi, kas saistīts ar pieprasījuma iesniedzēju.

         4.   Izmeklēšana

               (13)

               Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanas apmēru aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

               (14)

               Par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Indijas valdībai un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.

               (15)

               Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai.

               (16)

               Kaut arī pieprasījuma iesniedzējs pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, attiecīgās Indijas valdības iestādes anketu neiesniedza noteiktajā termiņā. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (17)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ražojums, kas noteikts regulā, ar ko nosaka spēkā esošos pasākumus (Regula (EK) Nr. 367/2006), proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēve, kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (18)

               Šajā izmeklēšanā, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, tika noskaidrots, ka Indijā ražotajai PET plēvei, kas tiek eksportēta uz Savienību, PET plēvei, kas tiek ražota un pārdota Indijas iekšzemes tirgū, kā arī PET plēvei, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats pamatlietojums.

               (19)

               Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

         C.   SUBSIDĒŠANA

   1.   Ievads

               (20)

               Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs un Savienības nozare, tika izmeklētas šādas shēmas, par kurām tiek apgalvots, ka tās ietver subsīdiju piešķiršanu:

                           a)

                           piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;

                           b)

                           ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;

                           c)

                           iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma);

                           d)

                           kapitāla subsīdijas.

               (21)

               Iepriekš a) līdz c) punktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Uz šo lietu attiecināmi divi ārējās tirdzniecības politikas (ĀTP) dokumenti, proti, ārējās tirdzniecības politika 04-09 un ārējās tirdzniecības politika 09-14. Turklāt Indijas valdība arī noteikusi procedūras ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 pārvaldībai procedūru rokasgrāmatā “Handbook of Procedures, Volume I” (attiecīgi “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14”). Arī procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.

               (22)

               Shēmu, kas iepriekš minēta d) punktā, pārvalda Uttar Pradesh štata iestādes.

         2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

   a)   Juridiskais pamats

               (23)

               Sīkāks DEPBS apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 dokumenta 4.3. punktā un HOP I 04–09 un HOP I 09-14 dokumenta 4. nodaļā.

         b)   Atbilstība

               (24)

               Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.

         c)   DEPBS īstenošana praksē

               (25)

               Eksportētājs var pieteikties DEPBS kredītam, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes nosaka, pamatojoties uz ievešanas un izvešanas standartnormām (“SION”), ņemot vērā paredzēto importēto resursu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts.

               (26)

               Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu.

               (27)

               Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par turpmāku importu, importējot jebkādas preces, izņemot ražošanas līdzekļus un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas.

               (28)

               Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un 09-14 dokumenta 4.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un 09-14 dokumenta 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).

               (29)

               Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā.

         d)   Secinājumi attiecībā uz DEPBS

               (30)

                  DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.

               (31)

               Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

               (32)

               Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Īpaši eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētā ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības gūt labumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no DEPBS var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (33)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu un aprēķina metodiku, ko izmantoja šai shēmai Regulā (EK) Nr. 367/2006, kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtu labumu, ko konstatēja PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Šajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt – piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pareizi novērtēt labumu saskaņā ar DEPBS kā kredītsummām, kas nopelnītas eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (34)

               Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta pa visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP laikā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

               (35)

               Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 7,9 %.

         3.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

   a)   Juridiskais pamats

               (36)

               Sīkāks EPCGS apraksts sniegts ārējās tirdzniecības politikas 04-09 un ārējās tirdzniecības politikas 09-14 dokumenta 5. nodaļā un HOP I 04-09 un HOP I 09-14 dokumenta 5. nodaļā.

         b)   Atbilstība

               (37)

               Šo shēmu ir tiesības izmantot ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “piesaistīti” palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem.

         c)   Īstenošana praksē

               (38)

               Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu muitas nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tādēļ Indijas valdība pēc pieteikuma saņemšanas un nodevas samaksas izdod EPCGS licenci. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz samazinātu 5 % ievedmuitas nodokļa likmi, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu.

               (39)

                  EPCGS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam.

               (40)

               Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā.

         d)   Secinājums par EPCGS shēmu

               (41)

                  EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo ievedmuitas nodokļu ietaupījums uzlabo uzņēmuma likviditāti.

               (42)

               Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

               (43)

               Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (44)

               Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju uz periodu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. Ja tika iesniegti atbilstīgi pieprasījumi, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitītas nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju.

               (45)

               Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

               (46)

               Attiecībā uz importu, kas veikts saskaņā ar šo shēmu, izmeklēšanā tika atklāts, ka bija vairākas izejvielas, ko varēja izmantot gan attiecīgā ražojuma ražošanai, gan citu ražojumu ražošanai. Tomēr tika konstatēts, ka dažas izejvielas izmantoja ražotnē, kurā notiek tikai PET plēves ražošana. Tādēļ, lai aprēķinātu pieprasījuma iesniedzēja gūto labumu, saucējs, kas jāizmanto minētajām izejvielām, ir attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījums, nevis kopējā eksporta apgrozījums.

               (47)

               Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 2,4 %.

         4.   Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”)

   a)   Juridiskais pamats

               (48)

               Sīkāks shēmas apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 dokumenta 4.1.1.–4.1.14. punktā un HOP I 04-09 un HOP I 09-14 dokumenta 4.1.–4.30. nodaļā. Iepriekšējā izmeklēšanā, kuras rezultātā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemēroja patlaban spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, šo shēmu dēvēja par iepriekšēju licenču shēmu.

         b)   Atbilstība

               (49)

               IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas 50. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības darbības jomas ziņā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “piesaistīti” palīgražotājiem, ir tiesīgi izmantot IAS fiziskā eksporta iespējas un IAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi izmantot IAS starpproduktu piegādēm. IAS “nosacītā eksporta” apakšshēmu ir tiesīgi izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes ĀTP 04-09 dokumenta 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (“EOR”). Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.

         c)   Īstenošana praksē

               (50)

               Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem:

                     i)
                     fiziskais eksports. Tā ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, tostarp eksportējamā ražojuma veids;

                     ii)
                     ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus resursus, kas tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu;

                     iii)
                     starpproduktu piegāde. Šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju;

                     iv)
                     “nosacītais eksports”. Šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti ĀTP 04-09 dokumenta 8.2. punkta b)–f), g), i) un j) apakšpunktā. “Nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde uz eksportu orientētai ražotnei (“EOR”) vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”);

                     v)
                     iepriekšējs izlaides pasūtījums (“ARO”). IAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO un tajā norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ĀTP 04-09 dokumenta 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū un kas importēti;

                     vi)
                     kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka apstiprina atļauju tiešam importam tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ĀTP 04-09 dokumenta 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).

               (51)

               Pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā saņēma IAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Pieprasījuma iesniedzējs izmantoja vienu no apakšshēmām, proti, IAS fizisko eksportu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

               (52)

               Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 04-09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums un HOP I 09-14), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.

               (53)

               Attiecībā uz apakšshēmu, ko PIP laikā izmantoja pieprasījuma iesniedzējs, proti, fiziskā eksporta shēmai, Indijas valdība nosaka ievedmuitas nodokļa atvieglojumu un eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. IAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz ievešanas un izvešanas standartnormām (“SION”), kuras ir noteiktas vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie jāizmanto eksporta galaprodukcijas ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).

               (54)

               Pašreizējā starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netiek ievērotas un nav vēl pārbaudītas praksē. Pieprasījuma iesniedzējam nav sistēmas, kas ļauj pārbaudīt, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā paredzēts ĀTP (23. papildinājums) un saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu. Praktiski faktiskā patēriņa uzskaite nav veikta.

               (55)

               Ārējās tirdzniecības politikas 04-09 pārvaldības izmaiņas, kuras stājās spēkā 2005. gada rudenī (prasība obligāti nosūtīt Indijas iestādēm patēriņa reģistru saistībā ar izpirkšanas procedūru), pieprasījuma iesniedzēja gadījumā pagaidām nav piemērotas. Tādējādi šajā posmā nevarēja pārbaudīt šā noteikuma faktisku īstenošanu.

         d)   Secinājums par IAS

               (56)

               Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas piešķir labumu eksportētājam, attiecībā uz kuru veikta izmeklēšana.

               (57)

               Turklāt IAS fiziskais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.

               (58)

               Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība efektīvi nepiemēroja ne savu jauno, ne veco pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bijis to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmām – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma SION nebija pietiekami precīzas. SION nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo šo standartnormu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt eksporta produkcijas ražošanā patērēto izejmateriālu apmēru. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

               (59)

               Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (60)

               Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregulā ir paredzēts ne tikai tas, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

               (61)

               Subsīdijas summu pieprasījuma iesniedzējam, kurš izmantoja IAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu, kuru PIP laikā izmantoja importētajam materiālam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

               (62)

               Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,2 %.

         5.   Kapitāla subsīdijas (KS)

   a)   Juridiskais pamats

               (63)

               Iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz PET plēvi, tostarp izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica pašreiz spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, pārbaudīja vairākas Indijas valsts shēmas, kas bija saistītas ar stimulu piešķiršanu vietējiem uzņēmumiem. Valsts shēmas dēvējamas par “komplekso stimulu shēmām”, jo tās var būt saistītas ar dažādiem stimuliem. Iepriekšējā izmeklēšanā konstatēja, ka uzņēmuma tiesības gūt labumu varētu būt paredzētas “sertifikātā par tiesībām uz atbalstu” vai “tiesību sertifikātā”. Tomēr, līdzīgi kā šajā izmeklēšanā, var būt arī īpašas subsīdijas, piemēram, kapitāla subsīdijas.

         b)   Atbilstība

               (64)

               Lai iegūtu tiesības uz atbalstu, uzņēmumiem parasti jāiegulda līdzekļi kāda štata mazāk attīstītajās teritorijās, izveidojot tajās jaunu rūpniecības uzņēmumu vai veicot liela apjoma kapitālieguldījumus kādā rūpniecības uzņēmumā vai tā darbības dažādošanā.

         c)   Praktiskā īstenošana

               (65)

               Saskaņā ar atbildēm uz anketas jautājumiem 2009. gadā pieprasījuma iesniedzējs no Uttar Pradesh valdības (“UPV”) saņēma ievērojamas summas kā kapitāla subsīdijas, lai izveidotu jaunas ražotnes. Tika paskaidrots, ka šīs saņemtās kapitāla subsīdijas ir saistītas ar jaunu ražotņu izveidi, t. i., minētās subsīdijas ir paredzētas, lai segtu izdevumus par pieprasījuma iesniedzēja veiktajiem ieguldījumiem. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja teikto – tā bija tīra subsīdija piešķīruma veidā, lai uzlabotu pašu kapitālu.

               (66)

               Izmeklēšanā arī atklājās, ka pieprasījuma iesniedzējam ir tiesības pretendēt uz PVN un centrālā tirdzniecības nodokļa (CTN) atmaksu no Uttar Pradesh štata Tirdzniecības nodokļu departamenta par agrāk veiktajiem ieguldījumiem. “Sertifikātā par tiesībām uz atbalstu” ir norādīta maksimālā summa, ko šis uzņēmums spēj pieprasīt. Uzņēmums minēto shēmu izmantoja četrus gadus. Katru mēnesi tika pieprasīta PVN un CTN atmaksa, kuri samaksāti, attiecīgi veicot tirdzniecību štata iekšienē un starp štatiem, tostarp PIP laikā.

         d)   Secinājums

               (67)

               Kapitāla subsīdija ir tiešs līdzekļu pārskaitījums, t. i., piešķīrums, pieprasījuma iesniedzējam. Tā ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir Uttar Pradesh štata valdības finansiāls ieguldījums, no kā pieprasījuma iesniedzējs gūst tiešu labumu.

               (68)

               PVN un CTN atmaksa sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Atmaksa ir Uttar Pradesh štata valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina štata valdības nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt nodokļu atmaksa sniedz labumu pieprasījuma iesniedzējam, jo ietaupītie nodokļi uzlabo tā likviditāti.

               (69)

               Subsīdijas nav juridiski atkarīgas no eksporta darbības. Tomēr, tā kā Uttar Pradesh štata valdības iestādes nesadarbojās, Komisija nespēja izdarīt konkrētus secinājumus par šo shēmu attiecībā uz šā tiesību akta specifiku un praktisko piemērošanu, kā arī attiecībā uz rīcības brīvību, kāda ir piešķīrējai iestādei, lemjot par pieteikumiem. Faktiski nevar skaidri konstatēt, vai ir izpildīts 4. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts, jo nevarēja noteikt, ka Uttar Pradesh štata valdība piemēroja objektīvus kritērijus vai nosacījumus subsīdijas piešķiršanai. Tādēļ, lai gan ir pierādīts, ka shēma nav specifiska no likuma viedokļa, vēl joprojām nav skaidrs, vai tā ir specifiska de facto. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu un 4. panta 2. punkta ceturto daļu.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (70)

               Attiecībā uz kapitāla subsīdiju, kas tika saņemta jaunu ražotņu izveidei, subsīdijas summa tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz kapitāla subsīdijas sadali uz periodu, kas atbilst parastam ražošanas līdzekļu amortizācijas periodam/ekspluatācijas ilgumam šajā nozarē, jo subsīdija var būt saistīta ar pamatlīdzekļu iegādi. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa PIP bija piešķirta par uzņēmuma kopējo eksporta un iekšzemes pārdevumu apgrozījumu kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdija nebija atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

               (71)

               Attiecībā uz PVN un centrālā tirdzniecības nodokļa atmaksu subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz atmaksas summu PIP laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa (skaitītājs) PIP bija piešķirta par uzņēmuma kopējo eksporta un iekšzemes pārdevumu apgrozījumu kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdija nebija atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

               (72)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šīm kapitāla subsīdijām noteica pieprasījuma iesniedzējam, ir 0,5 %.

         6.   Kompensējamu subsīdiju apmērs

               (73)

               Pašlaik pieprasījuma iesniedzējam piemēro kompensācijas maksājumu 19,1 % apmērā.

               (74)

               Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējam kompensējamo subsīdiju apmērs, kas izteikts atbilstīgi preču vērtībai, ir 11,0 %, kā norādīts turpmāk.

                           SHĒMA→

                              DEPBS
                               (11)

                              EPCGS
                               (11)

                           IAS (11)

                           KS

                           Kopā

                           UZŅĒMUMS↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                              Vacmet India Limited

                           7,9

                           2,4

                           0,2

                           0,5

                           11,0

               (75)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja subsidēšanas apjoms ir samazinājies.

         7.   Kompensācijas pasākumi

               (76)

               Tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka mainīgie apstākļi attiecībā uz izskatītajām shēmām ir ilglaicīgi.

               (77)

               Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja subsīdijas apmērs ir krietni mazāks nekā patlaban tam piemērojamā maksājumu likme. Subsīdijas apmērs kopumā ir samazinājies galvenokārt tādēļ, ka ir ievērojami samazinājies atbalsts, kas bija pieejams saskaņā ar DEPBS. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka pieprasījuma iesniedzējs arī turpmāk saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks nekā summa, ko tas saņem pašlaik.

               (78)

               Tā kā ir pierādīts, ka pieprasījuma iesniedzējs saņem daudz mazākas subsīdijas nekā iepriekš un, iespējams, ka arī turpmāk tas saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par to, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā, pasākumu apjoms jāgroza, lai ņemtu vērā jaunos konstatējumus.

               (79)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, grozītā kompensācijas maksājuma likme jānosaka atbilstīgi jaunajai subsidēšanas likmei, kas tika konstatēta šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka.

               (80)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 24. panta 1. punkta otro daļu nevienu ražojumu nedrīkst aplikt ar abiem – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumiem, lai risinātu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsīdijām. Tomēr, tā kā antidempinga maksājums, kas pieprasījuma iesniedzējam attiecībā uz attiecīgo ražojumu noteikts paralēlas antidempinga starpposma pārskatīšanas rezultātā, ir 0 %, tad šajā lietā nerodas iepriekšminētā situācija.

               (81)

               Attiecībā uz maksājuma likmi, kas piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko veic Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punktā atsevišķi neminētie ražotāji eksportētāji, proti, tajā noteiktais maksājums, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Indijā, jāatgādina, ka faktiskie izmeklēto shēmu veidi un to kompensējamība nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu. Tādējādi nav iemeslu pārrēķināt šo uzņēmumu subsīdijas un maksājuma likmes. Tādēļ maksājuma likme, kas piemērojama visiem pārējiem uzņēmumiem, kas nav pieprasījuma iesniedzēji, netiek mainīta.

               (82)

               Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ierosināt grozīt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes.

               (83)

               Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika izskatītas, un vajadzības gadījumā galīgie secinājumi tika attiecīgi mainīti,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo groza Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punkta tabulu, tajā iekļaujot šādu rindu:

                     “Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India

                  11,0

                  A992”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 28. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         FELLEGIT.

      (1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (2)  OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.

      (3)  OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.

      (4)  OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp.

      (5)  OV L 255, 29.9.2007., 1. lpp.

      (6)  OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.

      (7)  OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.

      (8)  OV L 168, 2.7.2010., 1. lpp.

      (9)  OV C 8, 14.1.2010., 29. lpp.

      (10)  OV C 8, 14.1.2010., 27. lpp.

      (11)  Subsīdijas, kas apzīmētas ar zvaigznīti, ir eksporta subsīdijas.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1999 (2015. gada 9. novembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ

text:
               10.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1999
   (2015. gada 9. novembris),
   ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 1. un 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 978/2014 (2) grozītajā Komisijas Regulā (ES) Nr. 165/2011 (3) noteikts, ka makreles (Scomber scombrus) nozvejas kvota ICES VIIIc, IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (turpmāk “makreles nozvejas kvota”), kura Spānijai iedalīta 2014. gadam, sakarā ar 2010. gadā notikušu pārzveju par 5 989 tonnām jāsamazina.

               (2)

               Regula (ES) Nr. 165/2011 tāpat sakarā ar 2010. gadā notikušu pārzveju turklāt paredz 9 747 tonnu atvilkumu no Spānijai 2015. gadā un attiecīgā gadījumā turpmākos gados iedalītās makreles nozvejas kvotas.

               (3)

               Spānijas iestādes 2015. gada 30. martā informēja Komisiju, ka Spānijai piešķirtā makreles nozvejas kvota 2014. gadam nav pilnībā izmantota, un lūdza Komisiju neizmantotās tonnas ņemt vērā, samazinot Regulā (ES) Nr. 165/2011 paredzētos atvilkumus 2015. gadam.

               (4)

               Tai pat laikā Spānija saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (4) 4. panta 2. punktu bija lūgusi daļu makreles nozvejas kvotas 2014. gadam minētajā regulā noteiktajās robežās ieturēt un pārcelt uz 2015. gadu.

               (5)

               Spānijas 2014. gada neizlietotā makreles nozvejas kvota sasniedz 5 652,891 tonnu. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1170 (5) no Spānijas neizmantotās makreles nozvejas kvotas uz 2015. gadu jau tika pārceltas 4 211,038 tonnas. Tāpēc atlikušais neizmantotais 2014. gada kvotas daudzums ir 1 441,853 tonnas.

               (6)

               Šis lūgums joprojām ir saskaņā ar pamatojumu, kas izteikts Regulas (ES) Nr. 165/2011 7. apsvērumā, kurā pamatota atvilkumu izlīdzināšana piecu gadu vai ilgākā laikposmā.

               (7)

               Minētais daudzums – 1 441,853 tonnas – būtu jāizmanto, lai pārplānotu ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 978/2014 grozītajā Komisijas Regulā (ES) Nr. 165/2011 paredzētos atvilkumus. Šis daudzums būtu jāpieskaita daudzumam, kas no makreles nozvejas kvotas jāatvelk 2014. gadā, tādējādi atvelkamais daudzums no 5 989 tonnām būtu jāpaaugstina līdz 7 430,853 tonnām un tai pat laikā jāatvelk no daudzuma, kas no makreles nozvejas kvotas jāatvelk 2015. gadā, tātad savukārt no 9 747 tonnām jāsamazina līdz 8 305,147 tonnām.

               (8)

               Tādēļ Regula (ES) Nr. 165/2011 būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 165/2011 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 9. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 16. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 978/2014, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ (OV L 275, 17.9.2014., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2011. gada 22. februāra Regula (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ (OV L 48, 23.2.2011., 11. lpp.).

      (4)  Padomes 1996. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

      (5)  Komisijas 2015. gada 16. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2015/1170, ar ko 2015. gada nozvejas kvotām pievieno konkrētus daudzumus, kas 2014. gadā ieturēti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam (OV L 189, 17.7.2015., 2. lpp.).

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

                        Krājums

                        Sākotnējā kvota (2010) (1)

                        Pielāgotā kvota (2010)

                        Konstatētā nozveja (2010)

                        Kvotas un nozvejas starpība (pārzveja)

                        Koeficients, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā (pārzveja * 2)

                        Atvilkums (2011)

                        Atvilkums (2012)

                        Atvilkums (2013)

                        Atvilkums (2014)

                        Atvilkums (2015. gads un attiecīgā gadījumā turpmākie gadi)

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % no 2010. gada kvotas)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        7 430,853

                        8 305,147

         (1)  Regula (ES) Nr. 53/2010.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/61 (2016. gada 20. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               21.1.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 14/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/61
   (2016. gada 20. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 20. janvārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  80,9

                  TN

                  113,9

                  TR

                  91,2

                  ZZ

                  130,6

                  0707 00 05

                  MA

                  85,8

                  TR

                  150,9

                  ZZ

                  118,4

                  0709 93 10

                  MA

                  52,6

                  TR

                  150,6

                  ZZ

                  101,6

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  MA

                  64,1

                  TN

                  57,9

                  TR

                  65,8

                  ZZ

                  59,5

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  122,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  103,6

                  JM

                  147,2

                  MA

                  82,8

                  TR

                  99,2

                  ZZ

                  108,2

                  0805 50 10

                  TR

                  102,3

                  ZZ

                  102,3

                  0808 10 80

                  CL

                  84,9

                  US

                  121,1

                  ZZ

                  103,0

                  0808 30 90

                  CN

                  76,1

                  ZZ

                  76,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/95 (2017. gada 19. janvāris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

text:
               20.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/95
   (2017. gada 19. janvāris),
   ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

               (3)

               Daudzumi, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 3. punktu kopā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

               (4)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Daudzumiem, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikuma A daļā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2.   Daudzumiem, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikuma B daļā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 19. janvārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regula (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.).

      (3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      PIELIKUMS
      A DAĻA

                  Grupas numurs

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,273598

                  2

                  09.4212

                  39,659846

                  4A

                  09.4214

                  29,761716

                  09.4251

                  0,475143

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,281611

                  09.4260

                  0,313976

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            B DAĻA

                  Grupas numurs

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,506436

                  09.4254

                  0,571640

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2263 (2016. gada 15. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               16.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 342/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2263
   (2016. gada 15. decembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 15. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  104,9

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  147,3

                  0707 00 05

                  MA

                  70,7

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  115,1

                  0709 93 10

                  MA

                  143,7

                  TR

                  138,5

                  ZZ

                  141,1

                  0805 10 20

                  IL

                  126,4

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  101,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,9

                  ZZ

                  69,9

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  116,7

                  JM

                  125,0

                  MA

                  74,5

                  TR

                  82,0

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  TR

                  82,8

                  ZZ

                  82,8

                  0808 10 80

                  US

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0808 30 90

                  CN

                  89,4

                  ZZ

                  89,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/24 ( 2015. gada 7. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               8.1.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 4/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/24
   (2015. gada 7. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 7. janvārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  69,6

                  IL

                  104,4

                  MA

                  89,1

                  TN

                  130,5

                  TR

                  108,0

                  ZZ

                  100,3

                  0707 00 05

                  TR

                  160,8

                  ZZ

                  160,8

                  0709 93 10

                  MA

                  96,9

                  SN

                  80,8

                  TR

                  157,6

                  ZZ

                  111,8

                  0805 10 20

                  EG

                  41,2

                  MA

                  68,6

                  TR

                  74,1

                  ZA

                  40,1

                  ZW

                  32,9

                  ZZ

                  51,4

                  0805 20 10

                  MA

                  58,8

                  ZZ

                  58,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  89,3

                  JM

                  106,8

                  TR

                  80,9

                  ZZ

                  92,3

                  0805 50 10

                  TR

                  53,0

                  ZZ

                  53,0

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  62,9

                  CL

                  82,5

                  MK

                  39,8

                  US

                  145,8

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  107,1

                  0808 30 90

                  US

                  171,4

                  ZZ

                  171,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 475/2011 ( 2011. gada 13. maijs ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu

text:
               18.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 131/10

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 475/2011
   (2011. gada 13. maijs),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”),
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006 (2) un jo īpaši tās 2. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 noteica galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam Savienībā. Ņemot vērā to ražotāju eksportētāju lielo skaitu, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica antidempinga maksājumu (“sākotnēja izmeklēšana”), tika izveidota Ķīnas ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem tika noteiktas individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 4,8 % līdz 12,8 %, savukārt pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet izlasē iekļauti netika, noteica maksājuma likmi 8,4 %. Ar Regulu (EK) Nr. 249/2008 vienam uzņēmumam noteica maksājuma likmi 4,3 % apmērā. Ķīnas Tautas Republikā maksājuma likme 28,8 % apmērā tika piemērota tiem uzņēmumiem, kuri vai nu paši nebija pieteikušies, vai nesadarbojās izmeklēšanā.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā paredzēts, ka, ja kāds jauns ĶTR ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus, ka:

                           —

                           tas izmeklēšanas laikā (no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam) (“izmeklēšanas periods”) minētās regulas 1. panta 1. punktā aprakstītos ražojumus neeksportēja uz Savienību (pirmais kritērijs),

                           —

                           tas nav saistīts ar ĶTR eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi, kas noteikti minētajā regulā (“otrais kritērijs”), un

                           —

                           tas ir faktiski eksportējis attiecīgos ražojumus uz Savienību pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi balstīti, vai uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu ražojumu daudzumu uz Savienību (trešais kritērijs),

                     tad minētās regulas 1. pantu var grozīt, piešķirot jaunajam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas ir piemērojama uzņēmumiem, kas sadarbojas un nav iekļauti izlasē, t. i., 8,4 % apmērā.

               (3)

               Regulā (EK) Nr. 1425/2006 iekļauto to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēroja vidējo svērto maksājuma likmi 8,4 % apmērā uzņēmumiem, kas izmeklēšanā sadarbojās, grozīja ar Padomes Regulām (EK) Nr. 249/2008 (3) un (EK) Nr. 189/2009 (4) un ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 474/2011 (5).

         B.   JAUNO RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU PIEPRASĪJUMI

               (4)

               Seši Ķīnas uzņēmumi ir iesnieguši pieteikumu, lai tiem piešķirtu tādu pašu režīmu kā uzņēmumiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet nebija iekļauti izlasē (“jauna ražotāja eksportētāja režīms”).

               (5)

               Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai šie seši pieteikuma iesniedzēji atbilst kritērijiem, kas vajadzīgi jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā.

               (6)

               Visiem sešiem pieteikuma iesniedzējiem tika nosūtīta pieteikuma veidlapa, pieprasot sniegt pierādījumus par to, ka tie atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem.

               (7)

               Viens uzņēmums, kas pieprasīja jauna ražotāja eksportētāja režīmu, nesniedza pieprasīto informāciju. Tādēļ nebija iespējams pārbaudīt, vai tas atbilst Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, un tā pieprasījums bija jānoraida.

               (8)

               Viens uzņēmums pieteikumu atsauca.

               (9)

               Viens uzņēmums attiecīgo ražojumu uz Savienību ne tikai neeksportēja, bet arī neuzņēmās neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu pēc izmeklēšanas perioda. Tādējādi tas neizpildīja trešo kritēriju, un tādēļ tā pieprasījums tika noraidīts.

               (10)

               Vienu uzņēmumu neņēma vērā kā jaunu ražotāju eksportētāju, jo tas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju ĶTR, kuram piemēro ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 noteiktus antidempinga pasākumus. Tādējādi tas neatbilda otrajam kritērijam, un tā pieprasījums tika noraidīts.

               (11)

               Viens uzņēmums iesniedza maldinošu informāciju par uzņēmuma dibināšanas datumu. Tādēļ radās šaubas par iesniegtās informācijas ticamību, kā arī periodu, kad attiecīgais ražojums būtu ticis eksportēts uz ES. Tādēļ tā pieprasījums tika noraidīts.

               (12)

               Uzskatīja, ka pierādījumi, ko sniedza atlikušais Ķīnas ražotājs eksportētājs, ir pietiekami, lai pierādītu, ka tas atbilst Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. panta kritērijiem. Tādēļ šim ražotājam eksportētājam var piemērot maksājuma likmi (t. i., 8,4 %), kas piemērojama izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, un tātad to var iekļaut Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikuma ražotāju eksportētāju sarakstā.

               (13)

               Pieteikumu iesniedzēji un Savienības ražošanas nozare tika informēti par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt komentārus.

               (14)

               Visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija un argumenti tika analizēti un pilnībā ņemti vērā gadījumā, ja tie bija pamatoti,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikumā sniegtajā Ķīnas Tautas Republikas ražotāju sarakstā iekļauj šādu uzņēmumu:

               Uzņēmums

               Pilsēta

                  Taric papildu kods

                  Xiamen Good Plastic Co., Ltd.

                  Xiamen

               B109

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 270, 29.9.2006., 4. lpp.

      (3)  OV L 76, 19.3.2008., 8. lpp.

      (4)  OV L 67, 12.3.2009., 5. lpp.

      (5)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 2. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2023 (2016. gada 18. novembris) par nātrija benzoāta, kālija sorbāta, skudrskābes un nātrija formiāta kā visu sugu dzīvniekiem paredzētu barības piedevu atļaušanu (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               19.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 313/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2023
   (2016. gada 18. novembris)
   par nātrija benzoāta, kālija sorbāta, skudrskābes un nātrija formiāta kā visu sugu dzīvniekiem paredzētu barības piedevu atļaušanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu izmantošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 7. punktā saistībā ar tās 10. panta 1.–4. punktu ir izklāstīti konkrēti noteikumi par Savienībā par skābbarības piedevām izmantojamo produktu novērtēšanu.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu nātrija benzoāts tika ierakstīts Lopbarības piedevu reģistrā kā esošs lopbarības līdzeklis, kas ietilpst funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas” un paredzēts visu sugu dzīvniekiem.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz nātrija benzoāta atļauju un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti pieteikumi uz kālija sorbāta, skudrskābes un nātrija formiāta atļauju. Pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (4)

               Minētie pieteikumi attiecas uz atļauju nātrija benzoātu, kālija sorbātu, skudrskābi un nātrija formiātu izmantot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem un tos klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”.

               (5)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 13. jūnija atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem izmantošanas nosacījumiem nātrija benzoāts kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi; tomēr tas tika uzskatīts par potenciālu sensibilizatoru, un nevar izslēgt ar ieelpošanu saistītu risku. Turklāt Iestāde secināja, ka piedeva var uzlabot skābbarības ražošanu, pazeminot pH līmeni un uzlabojot sausnas iekonservēšanu viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējamā materiālā.

               (6)

               Iestāde 2013. gada 18. jūnija atzinumā (3) secināja, ka ar piedāvātajiem izmantošanas nosacījumiem kālija sorbāts kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi; tomēr tika uzskatīts, ka tas ir kairinošs ādai un acīm un varētu būt kairinošs elpceļiem. Turklāt Iestāde secināja, ka piedeva var uzlabot skābbarības aerobo stabilitāti viegli līdz mēreni grūti ieskābējamā materiālā.

               (7)

               Iestāde 2014. gada 11. septembra atzinumā (4) secināja, ka ar piedāvātajiem izmantošanas nosacījumiem skudrskābe kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi; tomēr tas tika uzskatīts par kodīgu ādai, acīm un elpceļiem. Turklāt Iestāde secināja, ka piedeva var uzlabot ieskābēšanas procesu un skābbarības kvalitāti, konkrētāk, skābbarības aerobo stabilitāti viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējamā materiālā.

               (8)

               Iestāde 2015. gada 11. marta atzinumā (5) secināja, ka ar piedāvātajiem izmantošanas nosacījumiem nātrija formiāts kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi; tomēr šķidrā veidā tas tika uzskatīts par kodīgu ādai, acīm un elpceļiem. Turklāt Iestāde secināja, ka piedeva var uzlabot uzturvielu iekonservēšanu, jo tā pazeminātu sausnas zudumu viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējamā materiālā.

               (9)

               Attiecībā uz nātrija benzoātu, kālija sorbātu, skudrskābi un nātrija formiātu Iestāde uzskata, ka nav nepieciešams noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevu laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi.

               (10)

               Nātrija benzoāta, kālija sorbāta, skudrskābes un nātrija formiāta novērtējumi liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šīs piedevas būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (11)

               Tā kā drošības apsvērumi neprasa nātrija benzoāta atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

               (12)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Atļaušana
   Pielikumā specificētās piedevas, kas ietilpst piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”, ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevām, ievērojot pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   Pārejas pasākumi
   Pielikumā specificēto nātrija benzoātu un šo vielu saturošu barību, kas ražota un marķēta pirms 2017. gada 9. jūnija saskaņā ar noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms 2016. gada 9. decembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un izmantot, līdz beidzas esošie krājumi.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 18. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  EFSA Journal 2012; 10(7):2779.

      (3)  EFSA Journal 2013; 11(7):3283.

      (4)  EFSA Journal 2014; 1(10):3827.

      (5)  EFSA Journal 2015; 13(5):4056.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Kategorija: tehnoloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas

                  1k301

                  —

                  Nātrija benzoāts

                     Piedevas sastāvs

                  Nātrija benzoāts ≥ 99,5 %
                  Cietā veidā

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  Nātrija benzoāts ≥ 99,5 %
                  C7 H5 Na O2

                     CAS Nr. 532-32-1
                  Ražots ķīmiskā sintēzē

                     Analīzes metode
                      (1)

                  Nātrija benzoāta noteikšanai: titrimetriskā metode (Eiropas farmakopeja 01/2008:0123).

                  Visu sugu dzīvnieki

                  —

                  2 400

                              1.

                              Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedeva un premiksi jālieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, arī elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus.

                              2.

                              Dažādu nātrija benzoāta avotu maisījums nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo saturu.

                  2026. gada 9. decembris

                  1k202

                  —

                  Kālija sorbāts

                     Piedevas sastāvs

                  Kālija sorbāts ≥ 99 %
                  Cietā veidā

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  Kālija sorbāts ≥ 99 %
                  C6 H7 KO2

                     CAS Nr. 24634-61-5
                  Ražots ķīmiskā sintēzē

                     Analīzes metode
                      (1)

                  Kālija sorbāta noteikšanai barības piedevā: titrēšana ar perhlorskābi (Eiropas farmakopejas monogrāfija 6.0, metode 01/2008:0618).
                  Kālija sorbāta noteikšanai premiksos un barībā: jonu eksklūzijas augsti efektīvā šķidrumhromatogrāfija ar UV detektoru (HPLC-UV).

                  Visu sugu dzīvnieki

                  300

                              1.

                              Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedeva un premiksi jālieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, arī elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus.

                              2.

                              Piedevu lieto viegli līdz mēreni grūti ieskābējamos materiālos (2).

                  2026. gada 9. decembris

                  1k236

                  —

                  Skudrskābe

                     Piedevas sastāvs

                  Skudrskābe (≥ 84,5 %)
                  Šķidrā veidā

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  Skudrskābe ≥ 84,5 %
                  H2CO2

                     CAS Nr. 64-18-6

                     Analīzes metode
                      (1)

                  Skudrskābes noteikšanai: jonu hromatogrāfijas metode ar elektrovadītspējas noteikšanu (IC-ECD).

                  Visu sugu dzīvnieki

                  —

                  10 000

                              1.

                              Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedeva un premiksi jālieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, arī elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus.

                              2.

                              Dažādu skudrskābes avotu maisījums nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo saturu kompleksā barībā.

                  2026. gada 9. decembris

                  1k237

                  —

                  Nātrija formiāts

                     Piedevas sastāvs

                  Cietā veidā
                  Nātrija formiāts ≥ 98 %
                  Šķidrā veidā
                  Nātrija formiāts ≥ 15 %
                  Skudrskābe ≤ 75 %
                  Ūdens ≤ 25 %

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  Nātrija formiāts ≥ 98 % (cietā veidā)
                  NaHCO2

                     CAS Nr. 141-53-7
                  Formaldehīds ≤ 6,2 mg/kg
                  Acetaldehīds ≤ 5 mg/kg
                  Butilaldehīds ≤ 25 mg/kg
                  Nātrija formiāts ≥ 15 % (šķidrā veidā)
                  Skudrskābe ≤ 75 %
                  Ražots ķīmiskā sintēzē

                     Analīzes metode
                      (1)

                  Nātrija noteikšana barības piedevās: EN ISO 6869: atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) vai EN 15510: induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES).
                  Kopējā formiātu satura noteikšana barības piedevās: EN 15909: apgrieztās fāzes HPLC ar UV detektoru (RP-HPLC-UV).
                  Kopējā formiātu satura noteikšana premiksos un barībā: jonu eksklūzijas augsti efektīvā šķidrumhromatogrāfija ar UV vai refrakcijas koeficienta detektoru (HPLC-UV/RI) vai jonu hromatogrāfijas metode ar elektrovadītspējas detektoru (IC-ECD).

                  Visu sugu dzīvnieki

                  —

                  10 000
                  (skudrskābes ekvivalents)

                              1.

                              Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedeva un premiksi jālieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, arī elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus.

                              2.

                              Dažādu skudrskābes avotu maisījums nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo saturu kompleksā barībā.

                  2026. gada 9. decembris

         (1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

         (2)  Viegli ieskābējama lopbarība: > 3 % šķīstošu ogļhidrātu svaigajos materiālos. Mēreni grūti ieskābējama lopbarība: 1,5–3,0 % šķīstošu ogļhidrātu svaigajos materiālos. Komisijas Regula (EK) Nr. 429/2008 (OV L 133, 22.5.2008., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1109 (2015. gada 8. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               9.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 181/78

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1109
   (2015. gada 8. jūlijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 8. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  20,6

                  MA

                  172,4

                  MK

                  51,7

                  ZZ

                  81,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  119,1

                  ZZ

                  119,1

                  0805 50 10

                  AR

                  108,2

                  TR

                  108,0

                  UY

                  129,3

                  ZA

                  150,8

                  ZZ

                  124,1

                  0808 10 80

                  AR

                  97,8

                  BR

                  106,5

                  CL

                  133,5

                  NZ

                  118,6

                  US

                  121,0

                  ZA

                  120,9

                  ZZ

                  116,4

                  0808 30 90

                  AR

                  109,3

                  CL

                  144,1

                  CN

                  86,2

                  NZ

                  235,9

                  ZA

                  127,5

                  ZZ

                  140,6

                  0809 10 00

                  TR

                  236,9

                  ZZ

                  236,9

                  0809 29 00

                  TR

                  258,6

                  ZZ

                  258,6

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  CL

                  181,4

                  ZZ

                  181,4

                  0809 40 05

                  CL

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.