title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/802 (2022. gada 20. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Brazīlijas izcelsmes ražojumu no elektrolītiski ar hromu pārklāta tērauda importam

text:
                  23.5.2022

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 143/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/802
         (2022. gada 20. maijs),
         ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Brazīlijas izcelsmes ražojumu no elektrolītiski ar hromu pārklāta tērauda importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
         pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Procedūras sākšana

                     (1)

                     Pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 24. septembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) un Brazīlijas (kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes elektrolītiski ar hromu pārklāta tērauda (“ECCS”) importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

                     (2)

                     Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2021. gada 13. augustā Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“EUROFER”) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

                     (3)

                     Sūdzība tika iesniegta šādu Savienības ražotāju vārdā: ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (Francija), ArcelorMittal Etxebarri S.A. (Spānija) un ThyssenKrupp Rasselstein GmbH (Vācija), kuri, kā apgalvots, pārstāv Savienības ražošanas nozari 100 % apmērā. Izmeklēšanas gaitā Komisija uzzināja, ka Savienībā ir vēl viens ECCS ražotājs, proti, Acciaierie d’Italia. Tā kā sūdzības iesniedzēji tomēr pārstāvēja [85–95] % no Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka sūdzību ir iesniegusi Savienības ražošanas nozare atbilstīgi pamatregulas 5. panta 4. punktam.

               1.2.   Ieinteresētās personas

                     (4)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas ar to sazināties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR un Brazīlijas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, kas tās skar izmeklēšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.

               1.3.   Piezīmes par procedūras sākšanu

                     (5)

                     Ieinteresētajām personām bija arī iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                     (6)

                     Ķīnas Dzelzs un tērauda apvienība (“CISA”) piezīmes pēc procedūras sākšanas sniedza 2021. gada 5. novembrī. Turklāt CISA kopā ar Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., (Ķīna) un GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd. pieprasīja uzklausīšanu Komisijas dienestos. Tās iesniedza šādus pieprasījumus noteiktajā termiņā, un uzklausīšana notika 2022. gada 24. janvārī.

                     (7)

                     To sniegtajā informācijā un uzklausīšanas laikā minētās personas cita starpā apgalvoja, ka sūdzība pārāk lielā mērā balstīta uz konfidenciālu informāciju, sevišķi jautājumā par izmaksām, uz kurām sniegta atsauce, un ka tādēļ nekonfidenciālā versija nav pietiekama, lai varētu pienācīgi izprast sūdzības pamatā esošos pierādījumus.

                     (8)

                     Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, kas ir iekļauta ieinteresētajām personām pieejamajos lietas materiālos, ir visi būtiskie pierādījumi un konfidenciālu datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas varētu izmantot savas tiesības uz aizstāvību. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

               1.4.   Atlase

                     (9)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (10)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Tomēr, ņemot vērā nelielo ražotāju skaitu Savienībā, Komisija nolēma izsūtīt anketas visiem tobrīd zināmajiem Savienības ražotājiem.

                     (11)

                     Šādi Savienības ražotāji tika aicināti aizpildīt Savienības ražotājiem paredzēto anketu, un tie piedalījās izmeklēšanā:

                                 —

                                    ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Francija,

                                 —

                                    ArcelorMittal Etxebarri S.A., Spānija,

                                 —

                                    ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Vācija.

                     (12)

                     Kā paskaidrots iepriekš 3. apsvērumā, izmeklēšanas gaitā Komisija tika informēta par trešo Savienības ražotāju. Tā kā Savienības ražotāji, kas sadarbojās, veidoja [85–95] % no izmeklējamā ražojuma kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā, Komisija 2022. gada 16. martā izdeva paziņojumu lietas materiālos, kurā tā informēja ieinteresētās personas, ka tā ir nolēmusi izmeklēšanu veikt tikai attiecībā uz šiem ražotājiem atbilstīgi pamatregulas 17. panta 1. punktam, un aicināja personas sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

               1.4.2.   Importētāju atlase

                     (13)

                     Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

                     (14)

                     Tikai viens nesaistīts importētājs sniedza šādu informāciju. Tādēļ nesaistīto importētāju atlase nebija nepieciešama. Tomēr šis nesaistītais importētājs nolēma uz anketas jautājumiem neatbildēt. Līdz ar to neviens nesaistīts importētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās.

               1.4.3.   Ražotāju eksportētāju atlase ĶTR un Brazīlijā

                     (15)

                     Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR un Brazīlijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā un Brazīlijas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi būtu), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                     (16)

                     Attiecībā uz ĶTR četri ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no diviem ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Piezīmes par izlasi netika saņemtas.

                     (17)

                     Brazīlijas gadījumā tikai viens ražotājs eksportētājs, kas no Brazīlijas veica praktiski visu importu, sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tādēļ Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

               1.5.   Atsevišķa pārbaude

                     (18)

                     Ražotājs eksportētājs Ķīnā (GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.) pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu un noteiktajā termiņā iesniedza anketu. Komisija uzskatīja, ka šā pieprasījuma izskatīšana izmeklēšanas pagaidu posmā būtu pārmērīgi apgrūtinoša, jo īpaši tāpēc, ka attālinātās kontrolpārbaudes (“AKP”) jāorganizē divās valstīs un vienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir vairāki meitasuzņēmumi Eiropas Savienībā. Komisija lēmumu par to, vai veikt atsevišķu pārbaudi, pieņems izmeklēšanas galīgajā posmā.

               1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

                     (19)

                     Komisija nosūtīja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

                     (20)

                     Turklāt sūdzības iesniedzējs sūdzībā sniedza pietiekamus pirmšķietamus pierādījumus par izejvielu tirgus kropļojumiem Ķīnā attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana aptvēra šos izejvielu tirgus kropļojumus, lai noteiktu, vai attiecībā uz Ķīnu piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 7. panta 2.b punkta noteikumus. Tādēļ Komisija šajā sakarā nosūtīja ĶV papildu anketu.

                     (21)

                     Komisija nosūtīja anketas trim Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzējam, vienam nesaistītam importētājam, zināmajiem lietotājiem un trim ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā kļuva pieejamas tiešsaistē (3).

                     (22)

                     Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī dažādu trešo valstu uzliktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Tā vietā saskaņā ar paziņojumu par COVID-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (4) Komisija veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu provizorisko konstatējumu izdarīšanai.

                     (23)

                     Komisija veica šādu uzņēmumu/personu attālinātās kontrolpārbaudes:

                                 a)

                                 Savienības ražotāji:

                                             —

                                                ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Francija,

                                             —

                                                ArcelorMittal Etxebarri S.A., Spānija,

                                             —

                                                ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Vācija;

                                 b)

                                 ražotāji eksportētāji:
                                 Ķīnas Tautas Republikā:

                                             —

                                                Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Ķīna (“Baosteel”),

                                             —

                                                Handan Jintai Packing Material Co., Ltd, Ķīna (“Jintai”);

                                       Brazīlijā:

                                             —

                                                Companhia Siderúrgica Nacional, Brazīlija (“CSN”).

               1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (24)

                     Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (25)

                     Attiecīgais ražojums ir tādi ĶTR un Brazīlijas izcelsmes plakani dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumi ar hroma oksīdu vai hroma un hroma oksīdu pārklājumu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7210 50 00 un 7212 50 20 (“attiecīgais ražojums”).

                     (26)

                        ECCS ir plašs pielietojums, parasti mazumtirdzniecības un rūpnieciskajam iepakojumam. To visbiežāk izmanto pārtikas iepakojumam, piemēram, skārdeņu augšējiem un apakšējiem galiem, uzgriežamiem vāciņiem un aizgriežamiem vāciņiem, mēlītēm utt. Citi lietojuma veidi ir sadzīves tehnikas ārējās detaļas, fotofilmu futrāļi, aizsargmateriāli optiskās šķiedras aizsardzībai vai citas elektriskās un elektroniskās daļas.

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (27)

                     Izmeklēšana ir parādījusi, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:

                                 —

                                 attiecīgajam ražojumam,

                                 —

                                 ĶTR un Brazīlijā ražotajam un to iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

                                 —

                                 ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

                     (28)

                     Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               2.3.   Reģistrācija

                     (29)

                     Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, attiecībā uz kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, ja vien tai 5. panta nozīmē nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas 10. panta 4. punkta c) vai d) apakšpunktā minētās prasības.

                     (30)

                     Viena no šīm prasībām, kas norādīta pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā, ir tāda, ka papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms turpina ievērojami pieaugt. Kā redzams 1. tabulā, ECCS imports no attiecīgajām valstīm pēc procedūras sākšanas četros mēnešos samazinājās par 8 %, salīdzinot ar izmeklēšanas periodu (“IP”) no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam.

                     (31)

                     Visi skaitļi ir norādīti indeksētā veidā vai izteikti diapazonos, lai aizsargātu tos konfidenciālos datus, kurus sniedza trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji, no kuriem divi pieder pie vienas un tās pašas grupas.

                        1. tabula

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Mēneša vidējais importa apjoms izmeklēšanas periodā

                                 No 2021. oktobra līdz 2022. gada janvārim

                                 No 2021. oktobra līdz 2022. gada janvārim, mēneša vidējais rādītājs

                                 Imports ES no Brazīlijas

                                 [13 000 –16 000 ]

                                 [1 200 –1 300 ]

                                 [8 000 –9 000 ]

                                 [2 000 –3 000 ]

                                 Imports ES no Ķīnas

                                 [64 000 –75 000 ]

                                 [5 500 –6 500 ]

                                 [15 000 –18 000 ]

                                 [4 000 –5 000 ]

                                 Imports ES no attiecīgajām valstīm

                                 [77 000 –91 000 ]

                                 [6 500 –7 500 ]

                                 [23 000 –27 000 ]

                                 [6 000 –7 000 ]

                                    Avots: Eurostat un datubāze Surveillance.

                     (32)

                     Tā kā lietas materiālos nebija norāžu par to, ka iepriekš 25. apsvērumā definēto ECCS ražojumu imports ir pakļauts sezonālām svārstībām, Komisija neuzskatīja, ka arī būtu jāsalīdzina importa līmenis periodā no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada janvārim ar importa līmeni tajos pašos iepriekšējā gada mēnešos. Pēc procedūras sākšanas importa dati tika salīdzināti ar mēneša vidējo importa apjomu no attiecīgajām valstīm par četriem mēnešiem izmeklēšanas periodā.

                     (33)

                     Turpmāk 140. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nolēma kumulēt importu no attiecīgajām valstīm, lai veiktu iepriekš apsvērumos aprakstīto analīzi. Kā liecina iepriekš sniegtā tabula, kumulatīvais imports no attiecīgajām valstīm pēc IP nav ievērojami pieaudzis papildus.

                     (34)

                     Līdz ar to Komisija secināja, ka pamatregulas 14. panta 5.a punktā noteiktās reģistrācijas prasības nav izpildītas.

               3.   DEMPINGS

         3.1.   Ķīnas Tautas Republika

         3.1.1.   Normālās vērtības noteikšanas procedūra saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

                     (35)

                     Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pierādījumus par to, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu.

                     (36)

                     Tāpēc, lai savāktu datus, kas vajadzīgi, lai vēlāk varētu piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto ECCS ražošanā. Divi ražotāji eksportētāji iesniedza attiecīgo informāciju.

                     (37)

                     Turklāt Komisija nosūtīja Ķīnas valdībai anketu. Bez tam paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un noteiktajā termiņā netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

                     (38)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī precizēja, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, iespējams, būs jāizvēlas attiecīga reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām.

                     (39)

                     2021. gada 12. novembrī Komisija ar paziņojumu lietas materiālos (“pirmais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, ko izmanto ECCS ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija apzināja Brazīliju, Kolumbiju, Meksiku, Taizemi un Turciju par iespējamām attiecīgajām reprezentatīvajām valstīm. Komisija saņēma piezīmes par pirmo paziņojumu no CISA un Baosteel. Minētās piezīmes apstiprināja Brazīliju vai Turciju kā iespējamo attiecīgo reprezentatīvo valsti.

                     (40)

                     Komisija 2022. gada 6. janvārī ar otro paziņojumu lietas materiālos (“otrais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, par reprezentatīvo valsti izmantojot Brazīliju. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu, pamatojoties uz viegli pieejamu informāciju par uzņēmumu CSN – vienīgo zināmo ECCS ražotāju Brazīlijā.

                     (41)

                     Komisija saņēma piezīmes par otro paziņojumu no CISA un Baosteel. Ne viens, ne otrs nepiekrita tam, ka karsti velmēta tērauda un auksti velmēta tērauda Brazīlijas iekšzemes cenas varētu izvēlēties par reprezentatīvām cenām, jo tās ir nepamatoti augstas. Šis apgalvojums aplūkots 91. un 92. apsvērumā.

               3.1.2.   Normālā vērtība

                     (42)

                     Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī parastā tirdzniecības apritē ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

                     (43)

                     Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”).

                     (44)

                     Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

               3.1.3.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

                     (45)

                     Galvenais ECCS ražošanas faktors ir tērauds, un nesen veiktajās izmeklēšanās par tērauda nozari Ķīnas Tautas Republikā (5) Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Arī šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

                     (46)

                     Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka Ķīnas Tautas Republikā tiek īstenota būtiska valdības iejaukšanās un tādējādi tiek kropļota efektīva resursu sadale, kas atbilstu tirgus principiem (6). Komisija īpaši secināja, ka tērauda nozarē, kas ražo galveno izejvielu, kura nepieciešama izmeklējamā ražojuma ražošanai, ĶV ne tikai joprojām pieder ievērojama daļa uzņēmumu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (7), bet, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, tā var arī iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (8). Komisija arī konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām, kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (9). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi (10). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (11), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (12).

                     (47)

                     Sūdzība šajā lietā atsaucās uz Ziņojumu, jo īpaši uz konstatējumiem attiecībā uz tērauda nozari kopumā, uz lielu skaitu valsts īpašumā esošu uzņēmumu tērauda nozarē, uz valsts norādēm par nozares attīstību (piemēram, Ķīnas lēmumu konsolidēt tērauda nozari līdz 2025. gadam), ĶKP pirmorganizāciju klātbūtni tērauda ražošanas uzņēmumos un dažādiem plānošanas un ievirzes dokumentiem attiecībā uz tērauda nozari. Turklāt sūdzībā bija uzskaitīti konkrēti izkropļojumi izejvielās, kas izmantotas ECCS ražošanai: karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (“HRFS”), hromu, dzelzsrūdu un koksu. Attiecībā uz HRFS kropļojumiem norādītajās atsaucēs ietverti konstatējumi nesenajā antisubsidēšanas izmeklēšanā šajā nozarē (13) un konstatējumi G20 ministru ziņojumā, ko sagatavojis Pasaules forums par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu. Attiecībā uz hromu sūdzībā tika minēts, ka minerālresursu 13. piecgades plānā (“PP”) (2016.–2020. gadam) hroms tiek regulēts un ir norādīts kā “stratēģiskais” elements. Turklāt sūdzībā paskaidrots, ka Ķīnas Tautas Republikas Tirdzniecības ministrijas (“MOFCOM”) eksporta licenču preču katalogā to ražojumu sarakstā, uz ko attiecas eksporta licences, ir iekļauts ferohroms, neapstrādāts hroms, hroma pulveris, hroma lūžņi un cits hroms un tā ražojumi. Turklāt sūdzībā bija iekļauta informācija par hroma, dzelzsrūdas un koksa izvedmuitas nodokļiem, kam ir kropļojoša ietekme uz cenām.

                     (48)

                     Komisija šajā izmeklēšanā pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas. Komisija to izdarīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, kā arī Ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver izmeklējamo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu izpēti par dažādajiem kritērijiem, kuri ir būtiski, lai varētu apstiprināt, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

                     (49)

                     Konkrēti tērauda nozarē, kas ir galvenais izejmateriāls izmeklējamā ražojuma ražošanai, ievērojama daļa uzņēmumu joprojām pieder ĶV. Daudzi lielākie tērauda ražotāji ir valsts īpašumā. Piemēram, izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Baosteel ir nozīmīgs Ķīnas valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas nodarbojas ar tērauda ražošanu un ir daļa no nesen konsolidētā China Baowu Steel Group Co. Ltd. (iepriekš – Baosteel Group un Wuhan Iron & Steel), kas galu galā 100 % apmērā pieder centrālajam SASAC (14). Pašlaik Baowu pieder arī 62,7 % akciju citos lielo tērauda VU, Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (“Tisco”), kā rezultātā Central SASAC ir tā kontrolējošais akcionārs pēc tam, kad 2020. gada augustā Shanxi Province SASAC bez atlīdzības nodeva Baowu 51 % Tisco kapitāldaļu (15). Lai gan tiek lēsts, ka nomināli valsts un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir aptuveni vienāds, no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (16). Tajā pašā laikā, lai gan desmit lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās izlaides, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi par mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas apjoma aptuveni desmit lielos uzņēmumos (17). ĶV 2019. gada aprīlī šo nodomu pauda atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (18). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanu ar neefektīviem valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (19).

                     (50)

                     Turklāt daudzi lielākie ražotāji tērauda nozarē ir īpaši minēti “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam”. Piemēram, Tisco savā tīmekļa vietnē ir norādījis, ka ir “izcils dzelzs un tērauda milzis”, kas “izaudzis par ārkārtīgi lielu dzelzs un tērauda kompleksu, kurš ir integrēts dzelzs ieguves, dzelzs un tērauda ražošanas, pārstrādes, piegādes un tirdzniecības darījumdarbībā” (20).

                     (51)

                     Saistībā ar ĶV spēju, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izmeklēšanā tika atklāts, ka starp attiecīgā ražojuma ražotājiem un ĶKP pastāv personīgas saites, piemēram, ĶKP biedri darbojas galveno ECCS ražotāju, proti, Baosteel un Jintai, augstākajā vadībā vai ir direktoru padomes locekļi. Vadības personīgās saites ar ĶKP iespējams konstatēt arī CISA (izpildpriekšsēdētājs vienlaikus ir partijas sekretārs). Konkrēts piemērs – Baowu direktoru padomes priekšsēdētājs vienlaikus darbojas kā partijas komitejas sekretārs, savukārt ģenerāldirektors ir partijas komitejas sekretāra vietnieks (21). Tāpat, Baosteel direktoru padomes priekšsēdētājs ieņem partijas komitejas sekretāra amatu, savukārt izpilddirektors ir partijas komitejas sekretāra vietnieks (22). Šī tendence skar arī privātos uzņēmumus. Jintai valdes priekšsēdētājs vienlaikus ir Hebei provinces Tautas kongresa loceklis. Vispārīgāk, ņemot vērā tiesību aktu par ĶKP klātbūtni uzņēmumos vispārīgo piemērojamību, var droši secināt, ka, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, ĶV spēja iejaukties cenās un izmaksās, ir ievērojama tērauda nozarē kopumā, kā arī to ražotāju eksportētāju konkrētajā gadījumā, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana.

                     (52)

                     Gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem ECCS nozarē attiecas stratēģiskā uzraudzība un norādes. Turpmāk sniegtie piemēri labi ilustrē minēto tendenci, ka ECCS nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis. Izmeklējamā ražojuma ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, šo uzņēmumu vadībā ir partijas biedri, un viņi akcentē savu piederību pie ĶKP. Izmeklēšana atklāja partijas veidošanas darbības Baosteel. Oficiālajā tīmekļa vietnē minēts, ka China Baowu Group (23) (Baosteel pārvaldītājsabiedrībā) ir 301 ĶKP komiteja un 85 437 ĶKP biedri. Turklāt grupa norāda šādu informāciju par ĶKP veidošanu uzņēmumā: “Stiprināt partijas vadības integrāciju, uzlabojot korporatīvo pārvaldību, pilnveidot moderno uzņēmuma sistēmu. China Baowu pilnībā ievieš prasības, kas minētas “Atzinumos par partijas līderības stiprināšanu centrālo uzņēmumu korporatīvās pārvaldības uzlabošanā”, (..). Pārskatītā un uzlabotā lēmumu pieņemšanas sistēma svarīgākajos jautājumos vēl vairāk uzlaboja partijas komitejas, direktoru padomes, vadītāju un citu pārvaldes struktūru lēmumu pieņemšanas pilnvaras, direktoru padomes atļautos lēmumu pieņemšanas jautājumus un formas (..). (..) Baowu ievēro un īsteno vienlaicīgu partijas veidošanas un uzņēmumu reformas plānošanu, vienlaicīgu partijas organizāciju un operatīvo vienību izveidi, vienlaicīgu par partijas organizāciju atbildīgo personu un partijas lietu personāla sadali.” (24) Uzņēmums Baosteel ĶKP veidošanas darbības raksturo šādi: “Uzņemties galveno pienākumu precīzi un visaptveroši administrēt partiju; vadīt uzņēmuma ideoloģisko un politisko darbu, darbu vienotā frontē, veidot garīgu civilizāciju, veidot tādu korporatīvo kultūru un masu darbu kā arodbiedrības un Komunistiskā jaunatnes līga; virzīt tādas valdības veidošanu, kas līdzinātos partijai un būtu godīga, atbalstīt disciplinārās komitejas uzraudzības pienākumu sekmīgā izpildē (25)”.

                     (53)

                     Turklāt ECCS nozarē darbojas politika, kurā priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai kura kaut kā citādi ietekmē tirgu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

                     (54)

                     ĶV uzskata, ka tērauda ražošanas nozare, kas ražo galveno komponentu ECCS ražošanai, ir nozīmīga nozare (26). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda ražošanas nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, piemēram, “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam”. Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtisks Ķīnas ekonomikas pamatsektors un valsts stūrakmens” (27). Galvenie plānā izklāstītie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (28).

                     (55)

                     Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (29) ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo dažādu veidu augstas kvalitātes tērauda ražojumu veidus (30). Plāns ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu ražojumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (31).

                     (56)

                     “Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2019. gada redakcija)” (32), kas apstiprināts ar Ķīnas Tautas Republikas Valsts attīstības un reformu komisijas 2019. gada 27. augusta Dekrētu Nr. 29 un kas stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī (“katalogs”), tērauda nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā.

                     (57)

                     ĶV sniedz papildu norādījumus par nozares attīstību saskaņā ar daudziem daudzveidīgiem politikas instrumentiem un direktīvām, kas citustarp attiecas uz tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, ieguldījumiem, jaudas likvidēšanu, ražojumu klāstu, pārvietošanu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu nozares attīstības un darbības aspektiem un kontrolē tos (33). Pašreizējā problēma saistībā ar jaudas pārpalikumu, iespējams, ir pati uzskatāmākā ilustrācija ĶV politikas ietekmei un kropļojumiem, kas no tās izriet.

                     (58)

                     Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda – ECCS ražošanas galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

                     (59)

                     Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē ECCS nozarē, kā tā minēta iepriekš 46. apsvērumā, neietekmētu izmeklējamā ražojuma ražotājus.

                     (60)

                        ECCS nozari ietekmē arī izkropļotas algu izmaksas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 46. apsvērumā. Šie kropļojumi skar nozari gan tieši (izmeklējamā ražojuma ražošanā vai tā galvenā izejmateriāla ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (34).

                     (61)

                     Turklāt šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz ECCS nozari neattiecas valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 46. apsvērumā. Tādējādi būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. Turklāt izmeklēšana atklāja, ka abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā bija ievērojami neatmaksāti aizdevumi no Ķīnas aizdevējiem.

                     (62)

                     Faktiski izmeklēšanas laikā atklājās, ka ECCS ražotāji gūst labumu no valdības sniegta papildu atbalsta. Piemēram, viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, Jintai, ir iekļauts Hebei provinces 2020. gada augsto tehnoloģiju uzņēmumu sarakstā (otrā partija). Proti, sarakstā tas norādīts kā Nr. 4 (35), kas nozīmē, ka tam ir piešķirts īpašs režīms un valdības atbalsts. Turklāt Hebei provinces 13. piecgades plānā (2016.–2020. gadam) bija iekļauti vairāki noteikumi tērauda nozares atbalstam: “Sekmēt attīstības un inovācijas pīlārus: (Hebei) izveidos virkni inovatīvu vadošo uzņēmumu rūpniecības jomā, [Hebei] pievērsīs galveno uzmanību simts vadošajiem uzņēmumiem un maksimāli izmantos to inovāciju virzītājspēku konkurētspējīgās nozarēs, atbalstīs to centienus palielināt ieguldījumu pētniecībā un izstrādē, (..). (Hebei) atbalstīs vadošos uzņēmumus tādās nozarēs kā tērauda rūpniecība, aprīkojuma, būvmateriālu, farmācijas, ķīmisko vielu, pārtikas produktu ražošana.” 14. piecgades plānā (2021.–2025. gadam) (Jintai Packaging atrodas Hebei provincē) norādīts šādi: “Nostiprināt konkurētspējīgo nozaru vadošās pozīcijas: tērauda rūpniecība: (..) veicināt tērauda rūpnīcu pārveidi un modernizāciju galvenajā urbānajā teritorijā. (..) stiprināt sadarbību starptautiskās ražošanas jaudas jomā, galveno uzmanību pievēršot augstas kvalitātes tērauda rūpniecības klasteru celtniecībai Tanšaņā un Haņdaņā.” Turklāt arī Hebei 14. piecgades plānā stratēģiskajām un jaunajām nozarēm 2021.–2025. gadam ir noteikumi tērauda nozares atbalstam: “Aktīvi izstrādāt progresīvus tērauda materiālus augstas kvalitātes ražojumiem, piemēram, tēraudu galvenajām daļām, tēraudu instrumentiem un veidnēm, augstas veiktspējas tēraudu jūrniecības vajadzībām, gultņu tēraudu, modernu cauruļvadu tēraudu, metāla pulveri aditīvajai ražošanai.”

                     (63)

                     Visbeidzot, Komisija atgādināja, ka papildus tēraudam izmeklējamā ražojumu ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad izmeklējamā ražojuma ražotāji izejresursus iegādājas vai slēdz līgumus par tiem, ieskaitot tēraudu, cenas, ko viņi maksā (un kas tiek reģistrētas pie ražotāju izmaksām), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, izejresursu piegādātāji nodarbina darbaspēku, uz kuru attiecas iepriekš minētie kropļojumi, tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē, un un uz tiem attiecas plānošanas sistēma, ko piemēro visos valdības līmeņos un nozarēs.

                     (64)

                     Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot izmeklējamā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet, valdībai būtiski iejaucoties, kā aprakstīts Ziņojuma A un B daļā, ir skarta arī visu izejresursu izmaksu (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansēšanu, darbaspēku utt.) cenu veidošana. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk.

                     (65)

                     Piezīmēs par pirmo paziņojumu par RF CISA iesniedza vairākas piezīmes, kuras atbalstīja un apstiprināja arī Baosteel sniegtā informācija. Pirmkārt, CISA norādīja, ka PTO Antidempinga nolīgums (“ADA”) neatzīst nozīmīgu kropļojumu jēdzienu ADA 2.2. pantā, un tas ļauj normālo vērtību aprēķināt tikai tad, ja pārdošana nenotiek parastajā tirdzniecības apritē. CISA norādīja, ka minētajā pantā nav minēti nozīmīgi kropļojumi, kas ļautu aprēķināt normālo vērtību. Otrkārt, CISA apgalvoja, ka saliktā vērtība būtu jāaprēķina saskaņā ar ADA 2.2.1.1. pantu un PTO Apelācijas institūcijas interpretāciju lietā EU – Biodiesel, kā arī PTO Ekspertu grupas interpretāciju lietā EU – Cost adjustment Methodologies II (Russia) (DS494), kur nav minēts nedz nozīmīgu kropļojumu jēdziens, nedz iespēja neņemt vērā eksportētāja uzņēmuma datus.

                     (66)

                     Komisija uzskatīja, ka 2. panta 6.a punkta noteikumi pilnībā atbilst Eiropas Savienības PTO saistībām un CISA citētajai judikatūrai. Pirmkārt, PTO dalībvalstīm savos īstenošanas tiesību aktos nav jāizmanto precīza PTO nolīgumu terminoloģija. Tāpēc tas, ka tāds jēdziens kā “nozīmīgi kropļojumi” nav iekļauts PTO Antidempinga nolīgumā, neierobežo to, kā Savienība lieto šo terminu. Turklāt, pēc Komisijas domām, kā skaidrots PTO Ekspertu grupas un Apelācijas institūcijas lēmumā lietā EU – Biodiesel (DS473), pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, tādi kā 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, kas ir pienācīgi koriģēti, ja šāda koriģēšana ir nepieciešama un pamatota. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ nav pareizi izmantot izmaksas un cenas eksportētājvalstī normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni kā eksportētājvalstij. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

                     (67)

                     Attiecībā uz lietu EU – Cost adjustment Methodologies II (Russia) (DS 494) Komisija atgādināja, ka gan ES, gan Krievijas Federācija pārsūdzēja ekspertu grupas konstatējumus, kas nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tos Strīdu izšķiršanas padome nav apstiprinājusi ar PTO dalībvalstu lēmumu. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā šajā strīdā tika īpaši atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

                     (68)

                     Otrkārt, CISA apgalvoja, ka trūkst pierādījumu par iespējamiem “nozīmīgiem kropļojumiem”, kas ir saistīti ar Ķīnas ECCS ražošanas nozari. Saskaņā ar CISA teikto, Ziņojums par Ķīnu, uz kura bija balstījusies Komisija, neatbilst taisnīgu un objektīvu pierādījumu, kā arī pietiekamas pierādījuma vērtības standartiem. Turklāt CISA apgalvoja, ka, tā kā Ziņojums par Ķīnu publicēts 2017. gadā, to nevar attiecināt uz izmeklēšanas periodu no 2020. gada jūlija līdz 2021. gada jūnijam. Visbeidzot, CISA atzīmēja, ka Ziņojums par Ķīnu neattiecas uz Ķīnas ECCS nozari kā tādu, bet tikai uz Ķīnas tērauda rūpniecību kopumā.

                     (69)

                     Komisija norādīja, ka Ziņojums par Ķīnu ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, to skaitā tiesību akti, noteikumi un citi oficiālie politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Tas tika darīts publiski pieejams 2017. gada decembrī, lai jebkurai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot, papildināt vai sniegt piezīmes par to un pierādījumiem, kas ir tā pamatā, un ne ĶV, ne citas personas nav iesniegušas argumentus vai pierādījumus, kas atspēkotu Ziņojumā par Ķīnu iekļautos avotus. Arī par argumentu, ka Ziņojums nav aktuāls, Komisija jo īpaši atzīmēja, ka galvenie Ziņojumā ietvertie politikas dokumenti un pierādījumi, to skaitā attiecīgie piecgades plāni un tiesību akti, kas bija piemērojami izmeklējamajam ražojumam, IP laikā lielākoties joprojām bija aktuāli un ka ne Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu tirdzniecības kamera (CCCMC), ne citas personas nav pierādījušas, ka tā vairs nebija. Ķīna jaunus piecgades plānus sāka publicēt tikai 2021. gadā, un daudzi no šiem plāniem tika publiskoti tikai gada otrajā pusē, tātad pēc IP. To apstiprināja arī Komisijas veiktā konkrētā gadījuma izpēte, kas aplūkota iepriekš.

                     (70)

                     Attiecībā uz argumentu, ka Ziņojumā par Ķīnu nav iekļauta īpaša nodaļa par ECCS, Komisija norādīja, ka nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, kas liek piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, nav atkarīga no tā, vai tajā ir konkrētajai nozarei veltīta nodaļa, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu. Ziņojumā aprakstīti dažādi ĶTR pastāvoši kropļojumi, kas ir transversāli un skar visu Ķīnas ekonomiku, un ietekmē attiecīgā ražojuma cenas un/vai izejvielas un ražošanas izmaksas. Turklāt Ziņojums nav vienīgais pierādījumu avots, ko Komisija izmantoja, lai to noteiktu, jo pašreizējā šīs regulas iedaļā ir aplūkoti jaunākie papildu pierādījumi par kropļojumiem, kas skar tērauda nozari, ieskaitot ECCS ražošanu, ECCS ražošanā izmantotās izejvielas, kā arī ECCS ražotājus eksportētājus, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

                     (71)

                     Treškārt, CISA atzīmēja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu novērtējums par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu būtu jāveic par katru ražotāju eksportētāju atsevišķi. Tādēļ Komisijai bija pienākums analizēt katra izlasē iekļautā Ķīnas ražotāja situāciju un pieņemt lēmumu par to, vai kādam no tiem ir izkropļots kāds no ražošanas un pārdošanas izmaksu faktoriem. CISA apgalvoja, ka nevajadzētu pieļaut “valsts mēroga” vai “nozares mēroga” konstatējumus, un, tā kā šajā lietā tika veikta atlase, bija vismaz jānosaka kropļojumi katram izlasē iekļautajam ražotājam un katram ražošanas faktoram, ko tie izmanto, atsevišķi.

                     (72)

                     Komisija atzīmēja, ka tādu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, kuru dēļ jāpiemēro pamatregulas 2. panta 6.a punkts, ir konstatēta visas valsts mērogā. Tomēr, kā norādīts šajā iedaļā, Komisija analizēja arī ražotāju eksportētāju īpašo situāciju un konstatēja, ka minētie nozīmīgie kropļojumi patiešām ietekmēja katru izlasē iekļauto ražotāju. Turklāt pamatregulas 2. panta 6.a punktā noteikts, ka var izmantot katra ražotāja iekšzemes izmaksas, ja tiek konstatēts, ka tās nav ietekmējuši nozīmīgi kropļojumi, bet šajā izmeklēšanā tas tā nebija. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (73)

                     Atbildot uz otro paziņojumu par RF, CISA atkārtoja piezīmes, kuras bija sniegusi pēc pirmā paziņojuma par RF publicēšanas. Turklāt tā piebilda, ka izmeklēšanā nevajadzētu iepriekš noteikt nozīmīgu kropļojumu jēdzienu. CISA norādīja, ka Komisijai nebūtu jāsāk procedūra, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu, pirms nav nešaubīgi noteikts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi. Tā, saskaņā ar CISA teikto, Komisijai, pirms nav nešaubīgi noteikts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi, nevajadzēja veikt tādus pasākumus kā 2. panta 6.a punkta anketu nosūtīšana un tā vietā būtu jāsāk meklēt normālās vērtības datus no alternatīviem avotiem. CISA apgalvojumi tika atbalstīti arī Baosteel piezīmēs, kas sniegtas, atbildot uz otro paziņojumu par RF.

                     (74)

                     Komisija paskaidroja, ka, lai gan konstatācija par nozīmīgu kropļojumu faktisko pastāvēšanu un no tās izrietošā 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā noteiktās metodikas izmantošana notiek tikai pagaidu un/vai galīgās informācijas izpaušanas un sekojošas attiecīgā tiesību akta pieņemšanas brīdī, 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkts uzliek pienākumu Komisijai vākt datus, kas vajadzīgi šīs metodikas piemērošanai, ja uz šā pamata ir sākta izmeklēšana. Šajā gadījumā Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem pilnībā ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Tas bija skaidri norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 3. punktā saskaņā ar šo pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktā noteikto pienākumu. Tāpēc Komisija veica nepieciešamās darbības, kas ļāva tai piemērot metodiku saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu gadījumā, ja nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana tiktu konstatēta izmeklēšanas gaitā. Šī procedūra ietver anketu izsūtīšanu ražotājiem eksportētājiem, kā arī ĶV, kā arī iespējamu attiecīgo reprezentatīvo valstu meklēšanu. Turklāt 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otrajā daļā Komisijai uzlikts papildu pienākums tūlīt pēc procedūras sākšanas informēt ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, ko tā šajā sakarā plāno izmantot. Tas ir juridiskais pamats anketās prasītajai informācijai par paziņojumiem par ražošanas faktoriem, kā sīkāk paskaidrots iepriekš. Pamatojoties uz visiem šiem elementiem, Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

                     (75)

                     Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas vai izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

               3.1.4.   Reprezentatīvā valsts

         3.1.4.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (76)

                     Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:

                                 —

                                 līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (36), analizēja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR,

                                 —

                                 izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī,

                                 —

                                 attiecīgo datu viegla pieejamība reprezentatīvajā valstī,

                                 —

                                 ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroka attiecīgā gadījumā tika dota valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

                     (77)

                     Kā paskaidrots 39. un 40. apsvērumā, Komisija lietas materiālos ir publicējusi divus paziņojumus par avotiem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai: Abos paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un atbildēts uz saņemtajām ieinteresēto personu piezīmēm par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nolūku izmantot Brazīliju par attiecīgu reprezentatīvo valsti pašreizējā lietā, ja tiktu apstiprināta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

               3.1.4.2.   Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

                     (78)

                     Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija noteica Brazīliju, Kolumbiju, Meksiku, Taizemi un Turciju, par kurām zināms, ka tajās ražo izmeklējamo ražojumu, kā valstis, kuru ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā Ķīnā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, t. i., Pasaules Banka uz nacionālā kopienākuma pamata tās klasificē kā valstis ar “vidēji augstiem ienākumiem”.

                     (79)

                     Par pirmo paziņojumu saņemtās piezīmes apstiprināja Brazīliju un Turciju kā iespējamās attiecīgās reprezentatīvās valstis.

               3.1.4.3.   Attiecīgo datu viegla pieejamība reprezentatīvajā valstī

                     (80)

                     Pirmajā paziņojumā Komisija pārbaudīja, vai valstīs, kas identificētas kā valstis, kur tiek ražots izmeklējamais ražojums, proti, Brazīlijā, Kolumbijā, Meksikā, Taizemē un Turcijā, ir pieejami nepieciešamie dati, jo īpaši līdzīgā ražojuma ražotāju finanšu dati.

                     (81)

                     Komisija identificēja divus uzņēmumus, kuri izrādījās izmeklējamā ražojuma ražotāji un kuri 2020. gadā (periods, kas daļēji pārklājas ar IP) strādāja ar peļņu: Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) no Brazīlijas un Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) no Turcijas. Komisija konstatēja, ka par šiem diviem uzņēmumiem konsolidēti finanšu dati grupas līmenī par 2020. gadu bija viegli pieejami.

                     (82)

                     Piezīmēs par pirmo paziņojumu ieinteresētās personas norādīja, ka par Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) finanšu dati bija pieejami ne tikai grupas līmenī, bet arī konkrēti par tērauda ražošanas nozari. Toties attiecībā uz Turcijas ECCS ražotāju Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) finanšu dati nozaru līmenī netika atrasti. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka no Brazīlijas viegli pieejamie finanšu dati ir visbūtiskākie dati par PVA izmaksām un peļņu.

                     (83)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ar otro paziņojumu informēja ieinteresētās personas, ka tā atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam ir nodomājusi izmantot Brazīliju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti un uzņēmumu CSN, lai iegūtu neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības normālās vērtības aprēķināšanai.

                     (84)

                     Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par Brazīlijas kā reprezentatīvas valsts un CSN kā reprezentatīvās valsts ražotāja atbilstību.

                     (85)

                     No ieinteresētajām personām netika saņemtas piezīmes, kas atspēkotu Brazīlijas kā reprezentatīvas valsts un CSN kā reprezentatīvās valsts ražotāja atbilstību.

               3.1.4.4.   Sociālās un vides aizsardzības līmenis

                     (86)

                     Tā kā, pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, ir konstatēts, ka Brazīlija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

               3.1.4.5.   Secinājums

                     (87)

                     Ņemot vērā iepriekš sniegto analīzi, Brazīlija atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā izvirzītajiem kritērijiem, lai to varētu uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

               3.1.5.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

                     (88)

                     Komisija pirmajā paziņojumā uzskaitīja ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ierosināt izmantošanai viegli pieejamu informāciju par neizkropļotu katra minētajā paziņojumā norādītā ražošanas faktora vērtību.

                     (89)

                     Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā izmantos Global Trade Atlas (“GTA”), lai noteiktu neizkropļotas izmaksas lielākajai daļai ražošanas faktoru. Tomēr attiecībā uz karsti velmētu tēraudu un auksti velmētu tēraudu Ķīna bija izcelsmes valsts vairāk nekā 90 % no minēto ražojumu importa Brazīlijā. Komisija izskatīja šo jautājumu un norādīja, ka minēto ražojumu daudzumi, kas importēti Brazīlijā no citām trešām valstīm, ir nelieli un nav pietiekami reprezentatīvi. Tāpēc Komisija izskatīja vēl vienu iespējamo atsauces vērtību šo izejvielu cenai Brazīlijā un provizoriski izmantoja Metal Bulletin sniegtos Brazīlijas iekšzemes tērauda cenu novērtējumus (Fastmarkets cenas).

                     (90)

                     Turklāt Komisija paziņoja, ka neizkropļotu darbaspēka izmaksu noteikšanai tā izmantos Starptautiskā Darba organizācijas (“SDO”) statistiku (37), neizkropļotu elektroenerģijas izmaksu noteikšanai – uzņēmuma EDP Brasil, kas ir viens no lielākajiem elektroenerģijas piegādātājiem Brazīlijā, cenas (38), neizkropļotu gāzes izmaksu noteikšanai – Brazīlijas lielākā gāzes piegādātāja uzņēmuma Comgas dabasgāzes cenas (39), bet neizkropļotu ūdens izmaksu noteikšanai – uzņēmuma Sabesp, kas Sanpaulu štatā atbild par ūdens piegādi, notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, cenas (40).

                     (91)

                     Pēc otrā paziņojuma CISA apgalvoja, ka Brazīlijas iekšzemes cenas plakaniem tērauda velmējumiem nevajadzētu izmantot kā atsauces cenu, jo tās ir ievērojami augstākas par cenām citos tirgos, piemēram, Eiropā, Indijā vai Turcijā. Tā vietā Komisijai būtu jāizmanto GTA importa cenas vai starptautiskās atsauces vērtības, kas norādītas SSB/S&P Platts.

                     (92)

                     Komisija atkārtoti norāda, ka, kā minēts otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem (sk. 89. apsvērumu), GTA importa cenas nav iespējams izmantot. Komisija arī atzīmēja, ka izmantotās Metal Bulletin cenas ir tuvas SBB/S&P Platts datiem (atšķirības mazākas nekā 5 %). Ņemot to vērā, Komisija nolēma noraidīt CISA apgalvojumu un apstiprināt izdevumā Metal Bulletin norādīto Brazīlijas iekšzemes tērauda cenu izmantošanu.

               3.1.6.   Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

         3.1.6.1.   Ražošanas faktori

                     (93)

                     Ņemot vērā visu Komisijai pieejamo informāciju, tika identificēti šādi ražošanas faktori un attiecīgie informācijas avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

                        2. tabula

                           ECCS ražošanas faktori

                                 Ražošanas faktors
                                 (“RF”)

                                 Vienotā Mercosur nomenklatūra (CMN)

                                 Neizkropļota vērtība Ķīnas juaņās (“CNY”)

                                 Mērvienība

                                 Informācijas avots

                                 Dzelzsrūdas pulveris aglomerācijai

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Hroma oksīds

                                 281910

                                 18,319

                                 kg

                                 GTA

                                 Karsti velmēts tērauds

                                 720827

                                 5,774

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Dzelzsrūdas granulas

                                 26011210

                                 1,209

                                 kg

                                 GTA

                                 Gāzogles

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Tērauda lūžņi / blakusprodukti / līdzprodukti

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Pulverizētas akmeņogles

                                 270111

                                 0,706

                                 kg

                                 GTA

                                 Feromolibdēns

                                 720270

                                 113,684

                                 kg

                                 GTA

                                 Mangāns

                                 81110010 , 81110020 , 81110090

                                 13,210

                                 kg

                                 GTA

                                 Kokss

                                 27040011 , 27040012

                                 2,027

                                 kg

                                 GTA

                                 Koksa ogles

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Dzelzsrūdas pulveris

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Treknās gāzogles

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Treknās ogles

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Bitumenogles

                                 270111

                                 0,706

                                 kg

                                 GTA

                                 Jaukti tērauda lūžņi

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Smagi tērauda lūžņi

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Dedzinātie kaļķi

                                 252210

                                 0,850

                                 kg

                                 GTA

                                 Nepārtrauktā lējuma plāksnes

                                 720719

                                 3,126

                                 kg

                                 GTA

                                 Auksti velmēti nepārtraukti atkvēlināti ruļļi

                                 720918

                                 6,597

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Karsti presēts dzelzs bloks

                                 732690 , 73269010 , 73269090

                                 94,693

                                 kg

                                 GTA

                                 Izsijājumi

                                 27040011 , 27040012 , 27040090

                                 2,030

                                 kg

                                 GTA

                                 Dzelzsrūdas granulas

                                 26011210

                                 1,209

                                 kg

                                 GTA

                                 Gabalrūda

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Dzelzsrūdas pulveris

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Augstas tīrības pakāpes dzelzs sārņi

                                 261900

                                 0,747

                                 kg

                                 GTA

                                 Silīcijtērauda lūžņi

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Stūra bloks lūžņu iepakošanai

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Pārpalikumi

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Alumīnija štancējumi

                                 760429

                                 51,287

                                 kg

                                 GTA

                                 Reciklēts dzelzs pulveris

                                 260111

                                 0,961

                                 kg

                                 GTA

                                 Reciklēta plāva

                                 261900

                                 0,750

                                 kg

                                 GTA

                                 Reciklēti ar ūdeni granulēti sārņi

                                 261800

                                 0,785

                                 kg

                                 GTA

                                 Reciklēti augstas tīrības pakāpes dzelzs sārņi

                                 261900

                                 0,750

                                 kg

                                 GTA

                                 Reciklēti smagi tērauda lūžņi

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Reciklēti jaukti tērauda lūžņi

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Gāze

                                 2,257

                                 m3

                                    Boletim Mensal de Acompanhamento da Industria de Gas Natural (Brazīlija)

                                 Elektroenerģija

                                 5,034

                                 kWh

                                 EDP Brasil

                                 Darbaspēks

                                 51 600
                                 27,112

                                 gadā
                                 stundā

                                 SDO statistika

               3.1.6.2.   Izejvielas

                     (94)

                     Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa reprezentatīvajā valstī cenu un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis (41). Komisija nolēma izslēgt importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo tā secināja, ka nozīmīgu kropļojumu dēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Ņemot vērā to, ka nav pierādījumu, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Izslēgusi importu no Ķīnas un no tādām valstīm, kas nav tirgus ekonomikas valstis, reprezentatīvajā valstī, Komisija konstatēja, ka galveno izejvielu imports no citām trešām valstīm joprojām ir reprezentatīvs.

                     (95)

                     Attiecībā uz ierobežotu izejvielu skaitu Komisija atkāpās no iepriekš aprakstītās metodikas.

                     (96)

                     Attiecībā uz dzelzsrūdu Komisija atsaucās uz GTA eksporta cenām no Brazīlijas. Komisija atzīmēja, ka GTA dzelzsrūdas importa cenas bija ievērojami zemākas par cenām, kas parasti tiek novērotas tērauda ražošanai izmantotajai dzelzsrūdai. Tādēļ Komisija analizēja minētās cenas attiecībā pret eksporta cenām, kuras par Brazīliju (vienu no lielākajām dzelzsrūdas ražotājām pasaulē) arī ņemtas no GTA. Šī analīze apstiprināja, ka importa cenas nesaskan ar novērotajām eksporta cenām, kas liecina par to, ka tās bija pārmērīgi zemas, lai būtu reprezentatīvas cenām Brazīlijā. Minētas importa cenas Komisija salīdzināja arī ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju maksātajām cenām, kā arī ar Metal Bulletin paziņotajām cenām, kas ļāva izdarīt tādu pašu secinājumu. Tāpēc Komisija konstatēja, ka dzelzsrūdas importa cenas Brazīlijā nevar uzskatīt par reprezentatīvu atsauces vērtību.

                     (97)

                     Komisija, līdzīgi tās konstatējumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/58 (42), uzskatīja, ka GTA ziņotās cenas importam Brazīlijā nav reprezentatīvas attiecībā uz vairākiem ogļu produktiem (gāzes oglēm, koksa oglēm, treknajām gāzoglēm, treknajām oglēm), par kuriem ziņoja ražotājs eksportētājs Ķīnā. Minētās importa cenas patiešām neietilpa tādu cenu diapazonā, kas šādiem ražojumiem novērotas preču cenu ziņojumos, tādos kā, piemēram, Bloomberg vai Metal Bulletin, un Ķīnas ražotāja eksportētāja maksātajās cenās. Komisija uzskatīja, ka Metal Bulletin norādītā augstākās kvalitātes cieto koksa ogļu cena ir atbilstoša atsauces cena. Tā atbilst koksējamo ogļu veidam, ko izmanto dzelzs un tērauda ražošanā. Šī atsauces vērtība tika izmantota tādās iepriekšējās izmeklēšanās, kas saistītas ar tērauda ražojumiem, kā, piemēram, iepriekš minētajā.

                     (98)

                     Daudzu ražošanas faktoru gadījumā faktiskās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, atsevišķi veidoja mazu daļu no izmeklējamā ražojuma izgatavošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija pagaidu posmā nolēma šos faktorus, kas kopā veidoja mazāk nekā 4 % no izgatavošanas izmaksām, uzskatīt par palīgmateriāliem.

                     (99)

                     Palīgmateriālu grupā tika iekļauti pašu ražotie ražošanas faktori, kuru īpatsvars ražotāju eksportētāju kopējās ražošanas izmaksās, kā arī ražojuma veida līmenī bija nenozīmīgs. Komisija aprēķināja palīgmateriālu procentuālo daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās cenas.

               3.1.6.3.   Darbaspēks

                     (100)

                     Detalizētu informāciju par algām dažādās Brazīlijas ekonomikas nozarēs publicē SDO (43). Komisija izmantoja SDO statistikas datus par Brazīlijas apstrādes rūpniecības nozares darba ņēmēju mēnešalgām un vidējo nostrādāto stundu skaitu nedēļā 2020. gadā. Tika pieskaitītas papildu ar darbaspēku saistītās izmaksas (44) (sociālā nodrošinājuma un bezdarba iemaksas, ko veic darba devējs). Pamatojoties uz to, tika aprēķināta stundas likme.

               3.1.6.4.   Elektroenerģija

                     (101)

                     Elektroenerģijas cenu uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) 2020. un 2021. gadam Brazīlijā publicēja EDP Brasil. Komisija izmantoja rūpnieciskajiem lietotājiem attiecīgajā patēriņa grupā noteikto elektroenerģijas cenu (CNY/kWh) datus, kas publicēti periodā no 2020. gada jūlija līdz 2021. gada jūnijam.

               3.1.6.5.   Dabasgāze

                     (102)

                     Lai noteiktu gāzes izmaksu atsauces vērtību, Komisija izmantoja Brazīlijas Enerģētikas ministrijas statistiku. Izmantotās cenas ir vidējās gāzes vienības cenas rūpnieciskajiem lietotājiem, kas sniegtas Enerģētikas ministrijas ikmēneša biļetenā. Šajos biļetenos norādīti vēsturiskie dati par periodu no 2018. gada līdz 2021. gada aprīlim. Komisija izmantoja vidējo rādītāju periodā no 2020. gada jūlija līdz 2021. gada aprīlim.

               3.1.6.6.   Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņa un amortizācija

                     (103)

                     Lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība. Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotām izgatavošanas izmaksām.

                     (104)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu.” Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja CSN 2020. gada integrētajā pārskatā (45) ietvertos 2020. gada finanšu datus par CSN.

               3.1.6.7.   Aprēķins

                     (105)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību EXW līmenī pa ražojuma veidiem.

                     (106)

                     Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, Komisija atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam piemēroja neizkropļotas vienības izmaksas. Šie patēriņa rādītāji tika pārbaudīti, veicot dokumentu pārbaudi, un attālinātām salīdzinošām pārbaudēm. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī (sk. iepriekš 2. tabulu).

                     (107)

                     Pēc tam Komisija, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas, neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, kā paskaidrots 103. apsvērumā, kas kopumā veidoja mazāk nekā 10 % no izgatavošanas izmaksām.

                     (108)

                     Ražošanas izmaksām, kas noteiktas iepriekšējā apsvērumā aprakstītajā kārtībā, Komisija piemēroja PVA izmaksas un CSN peļņu, kā norādīts 104. apsvērumā. PVA izmaksas, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 6,51 %. Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 10,65 %.

                     (109)

                     Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību EXW līmenī pa ražojuma veidiem.

               3.1.6.8.   Eksporta cena

                     (110)

                     Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās (Jintai), attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Minētajai pārdošanai eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu bija faktiski samaksātā vai maksājamā cena par eksportam uz Savienību pārdoto izmeklējamo ražojumu.

                     (111)

                     Otrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās (Baosteel), eksportēja izmeklējamo ražojumu caur saistītiem uzņēmumiem Savienībā, kas darbojās kā importētāji un pārdošanas meitasuzņēmumi. Minētajai pārdošanai eksporta cena tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā. Veiktās korekcijas attiecās uz visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot PVA izmaksas, un uz uzkrāto peļņu.

               3.1.6.9.   Salīdzinājums

                     (112)

                     Komisija salīdzināja normālo vērtību ar ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu EXW līmenī.

                     (113)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas, kredīta izmaksas un citus virsizdevumus (eksporta kredīta apdrošināšanu).

               3.1.6.10.   Dempinga starpības

                     (114)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā izmeklējamā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu.

                     (115)

                     Pamatojoties uz to, provizoriskās vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

                                 Uzņēmums

                                 Provizoriskā dempinga starpība

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                                 43,3  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                                 53,9  %

                     (116)

                     Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo svērto dempinga starpību. Visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa no attiecīgās valsts Savienībā izmeklēšanas periodā, kas bija noteikts, pamatojoties uz Comext tirdzniecības datiem un pārbaudītajām ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (117)

                     Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir zems, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, izcelsmes importa apjoms bija tikai apmēram puse no kopējā eksporta uz Savienību IP laikā. Pamatojoties uz minēto, Komisija nolēma, ka ir pareizi noteikt atlikušo dempinga starpību augstākās dempinga starpības līmenī, kas konstatēta tiem ražojumu veidiem, ko reprezentatīvos daudzumos pārdeva izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kam dempinga starpība bija visaugstākā.

                     (118)

                     Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

                                 Uzņēmums

                                 Provizoriskā dempinga starpība

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                                 43,3  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                                 53,9  %

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                                 45,1  %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 77,9  %

               3.2.   Brazīlija

         3.2.1.   Normālā vērtība

                     (119)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai CSN kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no izmeklējamā ražojuma eksporta kopējā pārdošanas apjoma IP laikā. Pamatojoties uz to, CSN kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

                     (120)

                     Pēc tam Komisija identificēja ražojuma veidus, ko iekšzemes tirgū pārdod un kas ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību un kuriem ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū.

                     (121)

                     Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai CSN pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas iekšzemes tirgū ir reprezentatīva tad, ja minētā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiska vai salīdzināma ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka dažu ražojumu veidi, kas izmeklēšanas periodā eksportēti uz Savienību, iekšzemes tirgū vai nu netiek pārdoti nemaz, vai arī to pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir mazāks par 5 % un tādējādi nav reprezentatīvs.

                     (122)

                     Tad Komisija noteica katra ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas perioda laikā, rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu lemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantojams faktiskais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū.

                     (123)

                     Normālās vērtības pamatā ir faktiskā cena pa ražojuma veidiem iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bijusi rentabla, ja:

                                 a)

                                 tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

                                 b)

                                 šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

                     (124)

                     Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas izmeklēšanas periodā veiktās minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā cena.

                     (125)

                     Normālā vērtība ir vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena pa ražojuma veidiem izmeklēšanas periodā, ja:

                                 a)

                                 šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

                                 b)

                                 šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

                     (126)

                     Izvērtējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka 91 % no kopējās iekšzemes pārdošanas bija rentabls un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas.

                     (127)

                     Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, izgatavošanas izmaksām tika pieskaitītas minēto ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, izgatavošanas izmaksām tika pieskaitītas vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

               3.2.2.   Eksporta cena

                     (128)

                     Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja izmeklējamo ražojumu tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par izmeklējamo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

               3.2.3.   Salīdzinājums

                     (129)

                     Komisija salīdzināja normālo vērtību ar ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu EXW līmenī.

                     (130)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vēra transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām, iepakošanas izmaksas, kredīta izmaksas, bankas komisijas maksas, rabatus un citus virsizdevumus.

               3.2.4.   Dempinga starpība

                     (131)

                     Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar izmeklējamā ražojuma attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

                     (132)

                     Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta apjoms bija gandrīz 100 % no importa kopējā apjoma. Pamatojoties uz to, Komisija atzina par pareizu noteikt ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpību uzņēmuma, kas sadarbojās, līmenī.

                     (133)

                     Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

                                 Uzņēmums

                                 Provizoriskā dempinga starpība

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 66,8  %

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                     (134)

                     Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja četri Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                     (135)

                     Kā paskaidrots iepriekš 31. apsvērumā, dati, kas attiecas uz kaitējuma novērtējumu, galvenokārt tika iegūti no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, no kuriem divi pieder pie vienas un tās pašas grupas, tāpēc visi skaitļi ir sniegti indeksētā veidā vai diapazonos, lai aizsargātu sniegto datu konfidencialitāti.

                     (136)

                     Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apjoms Savienībā izmeklēšanas periodā bija [439 000–513 000] tonnu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, tādu kā, piemēram, atbildi uz makroekonomikas anketas jautājumiem. Kā norādīts 12. apsvērumā, trīs Savienības ražotāji, kas sadarbojās, veidoja [85–95 %] no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (137)

                     Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot importu Savienībā no trešām valstīm. Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, pamatojoties uz datiem, kas savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un uz Eurofer sniegto informāciju par izlasē neiekļauto ražotāju. Importa apjomi tika izgūti no Eurostat datiem.

                     (138)

                     Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

                        3. tabula

                        Patēriņš Savienībā (t)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Kopējais patēriņš Savienībā

                                 [522 000 – 611 000 ]

                                 [508 000 – 595 000 ]

                                 [506 000 – 593 000 ]

                                 [505 000 –591 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    97

                                    97

                                    97

                                    Avots: Eurostat, Eurofer un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (139)

                     Savienības patēriņš 2018.–2019. gadā samazinājās par 3 % un pēc tam saglabājās stabils līdz IP beigām. Pieprasījums Savienības tirgū attiecīgajā periodā svārstījās nedaudz, un to varēja uzskatīt par kopumā stabilu.

               4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

         4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

                     (140)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes ECCS imports būtu jāvērtē kumulatīvi.

                     (141)

                     Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no ĶTR un Brazīlijas, bija lielāka nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis robežvērtība. Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija attiecīgi [12–13] % un [2–3] %.

                     (142)

                     Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Brazīlijas un starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un līdzīgo ražojumu bija līdzīgi. Proti, importētie ražojumi konkurēja gan savā starpā, gan ar Savienībā ražoto ECCS, tāpēc ka tie tika pārdoti tajos pašos tirdzniecības kanālos un līdzīgām klientu kategorijām.

                     (143)

                     Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā izvirzītie kritēriji bija izpildīti, un, lai noteiktu kaitējumu, imports no ĶTR un Brazīlijas tika vērtēts kumulatīvi.

               4.3.2.   Importa apjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa

                     (144)

                     Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz minētā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā.

                     (145)

                     Importam no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika:

                        4. tabula

                        Importa apjoms (t) un tirgus daļa (%)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Importa apjoms no ĶTR

                                 [56 000 –66 000 ]

                                 [66 000 –77 000 ]

                                 [80 000 –94 000 ]

                                 [64 000 –75 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    118

                                    143

                                    114

                                 Importa apjoms no Brazīlijas

                                 [12 000 –14 000 ]

                                 [3 000 –4 600 ]

                                 [8 000 –10 000 ]

                                 [14 000 –16 000 ]

                                 Indekss

                                 100

                                 32

                                 70

                                 113

                                 Importa apjoms no attiecīgajām valstīm

                                 [68 000 –80 000 ]

                                 [69 000 –82 000 ]

                                 [88 000 –104 000 ]

                                 [78 000 –91 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    102

                                    129

                                    113

                                 Tirgus daļa. ĶTR (%)

                                 [10 –11 ]

                                 [12,5 –13,5 ]

                                 [15 –16 ]

                                 [12 –13 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    121

                                    147

                                    117

                                 Tirgus daļa. Brazīlija (%)

                                 [2 –3 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [1 –2 ]

                                 [2 –3 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    33

                                    72

                                    117

                                 Tirgus daļa. Attiecīgās valstis (%)

                                 [12 –14 ]

                                 [13 –15 ]

                                 [16 –18 ]

                                 [14 –16 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    105

                                    133

                                    117

                                    Avots: Eurostat.

                     (146)

                     Importa apjoms no attiecīgajām valstīm no 2018. gada līdz IP palielinājās par 13 %, un to tirgus daļa palielinājās par 17 % tajā pašā periodā. Importa apjoms līdz 2020. gadam pastāvīgi palielinājās, tad tas samazinājās IP laikā galvenokārt ar importu no Ķīnas saistītu transporta un loģistikas problēmu dēļ IP otrajā pusē. Jebkurā gadījumā importa apjoms no attiecīgajām valstīm IP laikā bija lielāks nekā 2018. un 2019. gadā.

               4.3.3.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

                     (147)

                     Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem. Tas, cik lielā mērā importa cenas ir zemākas, tika noteikts, pamatojoties uz datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Savienības ražotāji, kas sadarbojās.

                     (148)

                     Attiecīgo valstu vidējai svērtajai importa cenai bija šāda dinamika:

                        5. tabula

                        Importa cenas (EUR/t)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Importa cena. ĶTR

                                 771

                                 761

                                 701

                                 721

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    91

                                    93

                                 Importa cena. Brazīlija

                                 701

                                 654

                                 619

                                 690

                                    Indekss

                                    100

                                    93

                                    88

                                    98

                                 Importa cena. Attiecīgās valstis

                                 759

                                 755

                                 693

                                 715

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    91

                                    94

                                    Avots: Eurostat.

                     (149)

                     Vidējā importa cena importam no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan galveno izejvielu (dzelzsrūdas un karsti velmēto slokšņu) cena tajā pašā periodā pieauga. Importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, kas sniegtas 9. tabulā.

                     (150)

                     Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

                                 1)

                                 vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī; un

                                 2)

                                 vidējās svērtās cenas pa ražojuma veidiem importam no izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem, kas sadarbojās, un Brazīlijas ražotāja, kas sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

                     (151)

                     Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas uzrādīja vidējo svērto cenu samazinājuma starpību 1,9 %–13,7 % apmērā Ķīnai un 21,8 % Brazīlijai.

                     (152)

                     Lietotājs Eviosys apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma no ĶTR cenas kvalitātes problēmu dēļ nav tieši salīdzināmas ar Savienības ražošanas nozares cenām. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem. Tāpēc apgalvojums tika provizoriski noraidīts.

               4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (153)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (154)

                     Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

                     (155)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz makroekonomikas anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim.

                     (156)

                     Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšēja dempinga.

                     (157)

                     Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (158)

                     Kopējam ražošanas apjomam Savienībā, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        6. tabula

                        Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Ražošanas apjoms (t)

                                 [480 000 – 562 000 ]

                                 [464 000 – 544 000 ]

                                 [428 000 – 501 000 ]

                                 [439 000 –513 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    97

                                    89

                                    91

                                 Ražošanas jauda (t)

                                 [581 000 – 680 000 ]

                                 [581 000 – 680 000 ]

                                 [581 000 – 680 000 ]

                                 [581 000 –680 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Jaudas izmantojums (%)

                                 [82 –89 ]

                                 [80 –86 ]

                                 [73 –79 ]

                                 [75 –81 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    97

                                    89

                                    91

                                    Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

                     (159)

                     Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās attiecīgajā periodā.

                     (160)

                     Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila, jaudas izmantojumam bija tāda pati negatīva tendence kā ražošanas apjomam un no 2018. gada līdz IP tas samazinājās par 9 %.

               4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (161)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        7. tabula

                        Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

                                 [336 000 – 394 000 ]

                                 [336 000 – 394 000 ]

                                 [317 000 – 371 000 ]

                                 [337 000 – 394 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    94

                                    100

                                 Tirgus daļa (%)

                                 [61 –66 ]

                                 [63 –68 ]

                                 [60 –64 ]

                                 [64 –68 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    103

                                    97

                                    104

                                    Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

                     (162)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabils, kritums par 6 % novērots 2020. gadā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa minētajā periodā nedaudz pieauga par 4 %.

               4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (163)

                     Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        8. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nodarbināto skaits

                                 [680 –790 ]

                                 [820 –960 ]

                                 [840 –980 ]

                                 [770 –900 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    122

                                    124

                                    113

                                 Ražīgums (tonnas uz nodarbināto)

                                 [658 –770 ]

                                 [523 –612 ]

                                 [473 –553 ]

                                 [530 –621 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    79

                                    72

                                    81

                                    Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

                     (164)

                     Lai gan no 2018. gada līdz IP nodarbināto skaits pieauga par 13 %, ražīgums samazinājās par 19 %. Ražīguma samazināšanos izraisīja galvenokārt ražošanas apjoma samazināšanās attiecīgajā periodā. Ražīguma mazināšanās norāda uz augstākām darbaspēka izmaksām uz vienu saražoto ECCS tonnu.

               4.4.2.4.   Izaugsme

                     (165)

                     Kā paskaidrots iepriekš 4.4.2.1.–4.4.2.3. iedaļā, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, kā rezultātā pieauga fiksētās izmaksas uz vienu ražošanas vienību un pazeminājās ražīgums. Šis samazinājums pārsniedza 139. apsvērumā minēto patēriņa Savienībā samazināšanos.

                     (166)

                     Lai gan pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās stabils un tirgus daļa no 2018. gada līdz IP pieauga par 4 %, Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji pasliktinājās. Kā paskaidrots turpmāk 4.4.3. iedaļā, tā saskārās ar augstākām ražošanas izmaksām, vienlaikus nespējot attiecīgi pielāgot pārdošanas cenas.

                     (167)

                     Tāpēc Savienības ražošanas nozares izaugsmes perspektīvas ir apdraudētas.

               4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (168)

                     Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgajām valstīm apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

                     (169)

                     Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana, kas skar izmeklējamo ražojumu. Tādēļ nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējama iepriekšēja dempinga ietekmi.

               4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

                     (170)

                     Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā bija šāda dinamika:

                        9. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā (EUR/t)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā visā tirgū

                                 [780 –910 ]

                                 [800 –930 ]

                                 [760 –890 ]

                                 [780 –910 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    102

                                    97

                                    100

                                 Vienības ražošanas izmaksas

                                 [770 –900 ]

                                 [810 –950 ]

                                 [810 –940 ]

                                 [840 –980 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    106

                                    105

                                    109

                                    Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

                     (171)

                     Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabilas, lai gan vidējās ražošanas izmaksas periodā no 2018. gada līdz IP pieauga par 9 %. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu.

                     (172)

                     Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošana Savienības tirgū balstījās uz ikgadējiem līgumiem, kas noslēgti ar klientiem un noteica daudzumus un cenas nākamajam gadam. Lai gan ikgadējā līguma piemērošanas laikā Savienības ražošanas nozarei ir minimāla rezerve pārdošanas cenu celšanai augošu izejvielu cenu kontekstā, principā tai vajadzētu spēt palielināt pārdošanas cenas, apspriežot līgumus nākamajam gadam. Tomēr attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozarei tas neizdevās importa radītā cenu spiediena dēļ. Tā rezultātā samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, kā paskaidrots turpmāk 4.4.3.4. iedaļā.

               4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (173)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        10. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                                 [71 000 –83 000 ]

                                 [72 000 –85 000 ]

                                 [68 000 –80 000 ]

                                 [71 000 –83 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    102

                                    96

                                    100

                                    Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

                     (174)

                     Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabilas, nedaudz pieaugot 2019. gadā un samazinoties par 4 % 2020. gadā, ko galvenokārt izraisīja ražošanas apturēšana Covid-19 pandēmijas dēļ. IP laikā vidējās darbaspēka izmaksas atgriezās 2018. gada līmenī.

               4.4.3.3.   Krājumi

                     (175)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        11. tabula

                        Krājumi

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Krājumi perioda beigās (t)

                                 [37 900 –44 400 ]

                                 [41 800 –48 900 ]

                                 [22 700 –26 600 ]

                                 [33 700 –39 500 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    110

                                    60

                                    89

                                 Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%)

                                 [7 –9 ]

                                 [9 –11 ]

                                 [5 –7 ]

                                 [7 –9 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    115

                                    68

                                    98

                                    Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

                     (176)

                     2019. gadā krājumi vispirms palielinājās par 10 %, bet pēc tam 2020. gadā strauji samazinājās. Periodā no 2018. gada līdz IP kopumā tie samazinājās par 11 %. Kā paskaidrots 172. apsvērumā, ECCS nozarei Savienībā raksturīgi ikgadēji ražotāju un klientu pamatlīgumi, kuros nosaka daudzumus un cenas. Šie pamatlīgumi tiek īstenoti, veicot pirkuma pasūtījumus atbilstoši klienta vajadzībām. Tādējādi Savienības ražošanas nozare var plānot savu ražošanu un krājumus. Līdz ar to krājumi nav galvenais rādītājs, pēc kura vērtēt Savienības ražošanas nozares darbību.

               4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (177)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        12. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 [1 –3 ]

                                 [no (–1 ) līdz (–3 )]

                                 [no (–7 ) līdz (–9 )]

                                 [no (–8 ) līdz (–10 )]

                                    Indekss

                                    100

                                    – 137

                                    – 414

                                    – 505

                                 Naudas plūsma (EUR)

                                 [10 000 000 – 11 700 000 ]

                                 [1 000 000 – 2 000 000 ]

                                 [no (–5 400 000 ) līdz (–6 300 000 )]

                                 [no (–9 500 000 ) līdz(–11 150 000 )]

                                    Indekss

                                    100

                                    9

                                    –54

                                    –95

                                 Ieguldījumi (EUR)

                                 [16 820 000 – 19 690 000 ]

                                 [22 750 000 – 26 630 000 ]

                                 [28 400 000 – 33 250 000 ]

                                 [30 000 000 – 35 130 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    135

                                    169

                                    178

                                 Ienākums no ieguldījumiem (%)

                                 [1 –2 ]

                                 [no (–1 ) līdz (–2 )]

                                 [no (–3 ) līdz (–4 )]

                                 [no (–4 ) līdz (–5 )]

                                    Indekss

                                    100

                                    – 137

                                    – 373

                                    – 461

                                    Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

                     (178)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

                     (179)

                     Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās un no 2019. gada pārvērtās zaudējumos, kuri kļuva vēl lielāki IP laikā. Patiešām, lai gan Savienības ražošanas nozare saglabāja savus ražošanas apjomus augsto fiksēto izmaksu segšanai, tā nespēja paaugstināt pārdošanas cenas, lai segtu pieaugušās ražošanas izmaksas, tāpēc sāka darboties ar zaudējumiem.

                     (180)

                     Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas attīstības tendence bija lejupejoša, samazinoties apmēram par 200 % attiecīgajā periodā, un tā bija negatīva IP laikā. Tāpēc Savienības ražošanas nozarei bija grūtības pašai finansēt savas darbības, kas ir vēl viens tās finanšu stāvokļa pasliktināšanās rādītājs.

                     (181)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga negatīva tendence kā rentabilitātei un neto naudas plūsmai. Ienākums no ieguldījumiem ievērojami samazinājās no 2018. gada līdz IP un kļuva negatīvs IP laikā. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu savu ieguldījumu segšanai. Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā patiešām pakāpeniski palielināja savus ieguldījumus, galvenokārt tāpēc ka bija jānodrošina juridisko prasību ievērošana, un tā nespēja gūt ienākumu no šiem ieguldījumiem. Ienākuma no ieguldījumiem negatīvā dinamika attiecīgajā periodā liecināja arī par to, ka Savienības ražošanas nozares kopējais finansiālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās.

                     (182)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālā stāvokļa pasliktināšanās ietekmēja to spēju piesaistīt kapitālu. Ievērojamais rentabilitātes un neto naudas plūsmas samazinājums norādīja uz nopietnām bažām par Savienības ražošanas nozares likviditātes situāciju un tās spēju piesaistīt kapitālu savas pamatdarbības un nepieciešamo ieguldījumu finansēšanai.

               4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

                     (183)

                     Gan makroekonomiskie, gan mikroekonomiskie rādītāji attiecīgajā periodā pasliktinājās.

                     (184)

                     Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda saglabājās stabila, jaudas izmantojums no 2018. gada līdz IP samazinājās par 9 %, kā rezultātā pieauga fiksētās izmaksas par ECCS tonnu. Lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā saglabājās stabils un attiecīgajā periodā, galvenokārt pateicoties tam, ka imports no citām trešām valstīm samazinājās (par 21 % tirgus daļās izteiksmē), ieguva zināmu tirgus daļu, tās ražošanas apjoms tajā pašā periodā samazinājās par 9 %.

                     (185)

                     Neskatoties uz to, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā kopumā saglabāja savu tirgus pozīciju, tās finansiālais stāvoklis pasliktinājās galvenokārt ražošanas izmaksu pieauguma dēļ, ko nevarēja segt ar atbilstošu pārdošanas cenu pieaugumu.

                     (186)

                     Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā saglabājās stabilas, lai gan vidējās ražošanas izmaksas tajā pašā periodā pieauga par 9 %. Ievērojamā cenu nospiešana, ko izraisīja imports par dempinga cenām, no 2019. gada radīja zaudējumus, kas IP laikā vēl vairāk palielinājās. Savienības ražošanas nozares rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi, samazinoties no [1–3] % 2018. gadā līdz [no (–8) līdz (–10)] % IP, kas nozīmē, ka tā samazinājās seškārt. Lai gan neto ieguldījumi pieauga par 78 %, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā kļuva negatīvs, samazinoties no [1–2] % 2018. gadā līdz [no (–4) līdz (–5)] % IP, kas nozīmē, ka tas samazinājās pieckārt. Arī naudas plūsma kļuva negatīva, ietekmējot Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt savu darbību. Tajā pašā periodā par 13 % pieauga darbinieku skaits; tomēr ražīgums samazinājās par 19 %, kā rezultātā pieauga darbaspēka izmaksas uz vienu ECCS tonnu.

                     (187)

                     Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā ievērojami pasliktinājās tādi ekonomiskie rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības, veikt nepieciešamos ieguldījumus un piesaistīt kapitālu, tādējādi kavējot izaugsmi un pat apdraudot tās izdzīvošanu.

                     (188)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

               5.   CĒLOŅSAKARĪBA

                     (189)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja arī to, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija pārliecinājās, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kuri nav imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir: imports no citām trešām valstīm, Covid-19 pandēmija, ražošanas izmaksu attīstība, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un ikgadējo līgumu radītā ietekme.

               5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

         5.1.1.   Importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

                     (190)

                     Komisija pārbaudīja importa apjoma no attiecīgajām valstīm attīstību un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, kā noteikts pamatregulas 3. panta 2. punktā.

                     (191)

                     Importa daudzums no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā turpināja pieaugt, lai gan izmeklēšanas periodā tika novērots samazinājums, galvenokārt starptautisko pārvadājumu un līdz ar to arī ECCS piegādes traucējumu dēļ 2021. gadā. Kopējie importa apjomi no attiecīgajām valstīm palielinājās no [68 000–80 000] tonnu 2018. gadā līdz [78 000–91 000] tonnu izmeklēšanas periodā, kas atbilda pieaugumam 13,5 % apmērā.

                     (192)

                     Importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa palielinājās no 13,1 % 2018. gadā līdz 15,4 % IP, kas atbilda pieaugumam 17,5 % apmērā. Līdz ar to imports par dempinga cenām ievērojami palielinājās pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē.

               5.1.2.   Cena importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un cenas ietekme

                     (193)

                     Vidējā importa cena importam no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan galvenās izejvielas (dzelzsrūdas vai karsti velmēto slokšņu) cena tajā pašā periodā pieauga. Vidējās importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām Savienības tirgū (715 EUR/t pretstatā 780–910 EUR/t IP laikā). Kā paskaidrots iepriekš 151. apsvērumā, importa no attiecīgajām valstīm cenas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas – par 1,9 %–13,7 % Ķīnai un par 21,8 % Brazīlijai. Neatkarīgi no cenu samazinājuma ievērojamie importa apjomi par zemām cenām samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, ar kurām nevarēja segt ražošanas izmaksas, tādējādi radot zaudējumus.

               5.1.3.   Cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu

                     (194)

                     Palielinātais importa apjoms no attiecīgajām valstīm kopā ar šāda importa zemajām vidējām pārdošanas cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savas pārdošanas cenas, lai novirzītu uz pircējiem pieaugošās izejvielu izmaksas, tāpēc ka tā saskārās ar attiecīgā ražojuma importa izraisītu negodīgu konkurenci. Savienības ražošanas nozares stratēģija bija saglabāt ražošanas apjomus un tirgus daļu, lai segtu augstās fiksētās izmaksas, kaitējot rentabilitātei. Tādējādi imports par zemām cenām no attiecīgajām valstīm liedza Savienības ražošanas nozarei celt cenas pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē, tāpēc izraisīja cenu nospiešanu.

                     (195)

                     Lietotājs Eviosys, atsaucoties uz Komisijas lēmumu par apvienošanos (46), apgalvoja, ka imports rada ļoti ierobežotu konkurences spiedienu, ja tāds ir, uz Savienības ražošanas nozari. Pamatojoties uz to pašu lēmumu, lietotājs un CISA apgalvoja, ka imports, īpaši no Ķīnas, tika izmantots galvenokārt lētākiem lietojumiem to zemākās kvalitātes dēļ un ka Savienības pircēji deva priekšroku iegādāties savus ražojumus uz vietas, tāpēc ka importam bija ilgāks izpildes laiks, lielākas transporta izmaksas, kā arī zemāks kvalitātes līmenis un ilgāks izpildes laiks.

                     (196)

                     Komisijas lēmumiem apvienošanās lietās ir atšķirīgi mērķi, un to pamatā ir dažādu veidu novērtējumi. Katrā ziņā lietotāja minētajā lēmumā ražojuma klāsts bija daudz plašāks nekā ECCS, un tas aptvēra vairākus citus tērauda ražojumus, uz dažiem no tiem jau tiek piemēroti antidempinga maksājumi. Turklāt tajās apvienošanās lēmuma daļās, uz kurām atsaucas lietotājs, Komisija veica baltā skārda un ECCS kopīgā tirgus analīzi. Bez tam minētajā lēmumā veiktā importa analīze attiecās uz periodu pirms attiecīgā perioda. Visbeidzot, apgalvojums par ilgāku izpildes laiku, zemāku kvalitātes līmeni un augstākām transporta izmaksām netika pamatots ar pierādījumiem. Tādējādi Komisija šo apgalvojumu provizoriski noraidīja.

                     (197)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija provizoriski konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.

               5.2.   Citu faktoru ietekme

         5.2.1.   Imports no trešām valstīm

                     (198)

                     Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

                        13. tabula

                        Imports no trešām valstīm

                                 Valsts

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Apvienotā Karaliste

                                 Apjoms (t)

                                 [67 000 – 78 000 ]

                                 [68 000 – 78 000 ]

                                 [73 000 – 80 000 ]

                                 [60 000 –85 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    102

                                    109

                                    91

                                 Tirgus daļa (%)

                                 [11 –14 ]

                                 [12 –15 ]

                                 [13 –16 ]

                                 [11 –14 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    105

                                    112

                                    94

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 850

                                 854

                                 837

                                 839

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    98

                                    98

                                 Japāna

                                 Apjoms (t)

                                 [8 900 –10 500 ]

                                 [11 800 – 13 900 ]

                                 [14 400 – 17 000 ]

                                 [13 400 –15 800 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    132

                                    161

                                    150

                                 Tirgus daļa (%)

                                 [1 –2 ]

                                 [2 –3 ]

                                 [2,5 –3,5 ]

                                 [2 –3 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    135

                                    166

                                    155

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 850

                                 848

                                 777

                                 776

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    91

                                    91

                                 Dienvidkoreja

                                 Apjoms (t)

                                 [11 600 – 13 600 ]

                                 [4 300 – 5 100 ]

                                 [3 900 – 4 500 ]

                                 [4 700 –5 500 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    36

                                    33

                                    40

                                 Tirgus daļa (%)

                                 [2 –3 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    38

                                    34

                                    42

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 802

                                 855

                                 771

                                 763

                                    Indekss

                                    100

                                    107

                                    96

                                    95

                                 Citas trešās valstis

                                 Apjoms (t)

                                 [29 000 – 34 000 ]

                                 [17 000 – 20 000 ]

                                 [8 000 – 9 000 ]

                                 [11 000 –13 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    59

                                    29

                                    37

                                 Tirgus daļa (%)

                                 [5 –7 ]

                                 [3 –5 ]

                                 [1 –3 ]

                                 [2 –4 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    60

                                    29

                                    38

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 869

                                 805

                                 732

                                 812

                                    Indekss

                                    100

                                    93

                                    84

                                    93

                                 Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgās valstis

                                 Apjoms (t)

                                 [117 000 – 137 000 ]

                                 [101 000 – 119 000 ]

                                 [100 000 – 117 000 ]

                                 [90 000 –105 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    87

                                    85

                                    77

                                 Tirgus daļa (%)

                                 [21 –24 ]

                                 [18 –21 ]

                                 [18 –21 ]

                                 [16 –19 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    89

                                    88

                                    79

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 850

                                 845

                                 817

                                 822

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    96

                                    97

                                    Avots: Eurostat.

                     (199)

                     Importa apjomu no citām trešām valstīm tirgus daļa bija 22,4 % 2018. gadā un 17,8 % IP laikā. Šā importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 23 %, un tā tirgus daļai bija tāda pati tendence, samazinoties par 21 %. Šā importa vidējā importa cena attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās – par 3 %. Tomēr tā cenu līmenis saglabājās tuvu Savienības ražošanas nozares vidējai pārdošanas cenai (822 EUR/t, salīdzinot ar 780–910 EUR/t IP laikā) un bija ievērojami augstāks nekā vidējā cena importam no attiecīgajām valstīm (822 EUR/t, salīdzinot ar 715 EUR/t IP laikā). Vienīgā valsts, kas attiecīgajā periodā palielināja importu Savienībā, bija Japāna. Tomēr tās imports IP laikā samazinājās, salīdzinot ar 2020. gadu, un tās cenu līmenis saglabājās ievērojami augstāks nekā attiecīgo valstu importa cenas.

                     (200)

                        CISA apgalvoja, ka imports no Apvienotās Karalistes (“AK”) pārtrauc cēloņsakarību starp importu no ĶTR un konstatēto kaitējumu, ņemot vērā no minētās valsts importētos daudzumus. Tomēr imports no Apvienotās Karalistes bija par daudz augstākām cenām nekā imports no ĶTR vai Brazīlijas un attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Līdz ar to Komisija provizoriski noraidīja šo apgalvojumu.

                     (201)

                     Tādēļ Komisija provizoriski secināja, ka imports no citām trešām valstīm nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

               5.2.2.   Covid-19 pandēmija

                     (202)

                     Lietotājs Eviosys un CISA apgalvoja, ka Covid-19 pandēmijas izraisītā krīze, kuras rezultātā likumsakarīgi pieauga izmaksas un samazinājās pieprasījums, bija par iemeslu izmaksu un cenu attīstības nesakritībai minētajā periodā. CISA arī apgalvoja, ka Covid-19 pandēmija būtu jāuzskata par tādu faktoru, kas “izjauc cēloņsakarību”.

                     (203)

                     Šajā ziņā Covid-19 pandēmija patiešām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari, jo īpaši 2020. gadā, kad Savienības ražošanas nozares ražotnes uz laiku bija jāslēdz. Tāpēc ir iespējams, ka Covid-19 pandēmija var būt veicinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

                     (204)

                     Tomēr Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās sākās jau pirms pandēmijas un turpinājās pēc Savienības ražošanas nozares ražošanas atsākšanās IP laikā. Faktiski Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis IP laikā vēl vairāk pasliktinājās. Rentabilitāte 2020. gadā bija [no (–7) līdz (–9)] %, bet IP tā samazinājās, sasniedzot [no (–8) līdz (–10) %]. Naudas plūsmai un ienākumiem no ieguldījumiem bija līdzīga tendence.

                     (205)

                     Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka Covid-19 pandēmija vien nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

               5.2.3.   Ražošanas izmaksu attīstība

                     (206)

                     Kā paskaidrots iepriekš 4.4.3.1. iedaļā, Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas laikā no 2018. gada līdz IP pieauga par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena Savienības tirgū saglabājās stabila.

                     (207)

                        Eviosys un CISA apgalvoja, ka izejvielu izmaksu, kā arī transporta izdevumu pieaugums veicināja Savienības ražošanas nozares darbības pasliktināšanos. Eviosys norādīja uz negatīvu “cenu un izmaksu ietekmi”, kas raksturīga tērauda nozarei sakarā ar laika nobīdi starp izejvielu izmaksu pieaugumu un pārdošanas cenu pieaugumu.

                     (208)

                     Šajā ziņā, kā paskaidrots iepriekš 172. un 194. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare nespēja pielāgot pārdošanas cenas visa attiecīgā perioda laikā. Šāda prakse bija vērojama ilgstoši, tāpēc to nevar izskaidrot tikai ar izejvielu izmaksu sadārdzināšanos. Šī nespēja pielāgot pārdošanas cenas laika ziņā sakrita ar importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm pieaugumu un ievērojamu cenu samazinājumu, nospieda Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu un samazināja rentabilitāti.

                     (209)

                     Tādēļ Komisija provizoriski secināja, ka izmaksu attīstība vien nevarēja radīt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

               5.2.4.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

                     (210)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        14. tabula

                        Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Eksporta apjoms (t)

                                 [105 000 – 123 000 ]

                                 [110 000 – 128 000 ]

                                 [109 000 – 127 000 ]

                                 [98 000 –115 000 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    104

                                    103

                                    93

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 [750 –880 ]

                                 [760 –890 ]

                                 [710 –840 ]

                                 [720 –840 ]

                                    Indekss

                                    100

                                    101

                                    95

                                    94

                                    Avots: Eurofer dati par izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjomiem un vidējo cenu.

                     (211)

                     Eksporta pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem veidoja 22,5 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma IP laikā. Attiecīgajā periodā eksporta apjoms svārstījās – no 2018. līdz 2019. gadam tas vispirms palielinājās par 4 % un tad samazinājās 2020. gadā un vēl IP laikā. Kopumā eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %.

                     (212)

                     Saskaņā ar Savienības ražošanas nozares sniegto informāciju eksporta pārdošanas apjomi atspoguļo tos, ko nebija iespējams pārdot Savienības tirgū. Kā minēts iepriekš 194. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei patiešām ir jāsaglabā lieli ražošanas apjomi un liels jaudas izmantojums, lai segtu augstās fiksētās izmaksas.

                     (213)

                     Izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū pārdeva vairāk nekā 75 % savas ražošanas apjoma. Tāpēc, lai gan eksporta darbības samazināšanās varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija provizoriski secināja, ka, ņemot vērā Savienības pārdošanas apjoma lielo daļu salīdzinājumā ar eksporta pārdošanu, ar to nepietiek, lai mazinātu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

               5.2.5.   Ikgadējo līgumu ietekme

                     (214)

                     Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošana Savienības tirgū balstījās uz ikgadējiem līgumiem, kas noslēgti ar klientiem un noteica daudzumus un cenas nākamajam gadam. Savienības ražošanas nozarei ir minimāla rezerve, kas ļauj celt pārdošanas cenas saistībā ar pieaugošajām izejvielu cenām ikgadējā līguma piemērošanas laikā. Principā Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj paaugstināt pārdošanas cenas, kad tā risina sarunas par līgumiem nākamajam gadam. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 208. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt pārdošanas cenas visa attiecīgā perioda laikā. Minētā prakse bija vērojama ilgstoši, tāpēc to nevar izskaidrot tikai ar izejvielu izmaksu sadārdzināšanos.

                     (215)

                     Tādējādi laika nobīde starp izejvielu izmaksu pieaugumu un pārdošanas cenu pieaugumu ikgadējo līgumu dēļ, šķiet, neliedza Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas atbilstoši pieaugošajām ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā. Līdz ar to Komisija provizoriski secināja, ka pārdošanas cenu noteikšana ikgadējos līgumos nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu.

               5.2.6.   Patēriņš

                     (216)

                        Eviosys un CISA apgalvoja, ka Savienības ECCS tirgus sarukums ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (217)

                     Kā minēts 139. apsvērumā, Savienībā patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par [17 000–20 000] tonnām jeb par 3 %. Tomēr Savienības pārdošanas rādītāji saglabājās nemainīgi. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls bija cenu nospiešana, ko izraisīja imports par zemām dempinga cenām, nevis pārdošanas apjomu zudums sarūkošā patēriņa dēļ.

                     (218)

                     Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka tirgus pieprasījuma sarukumu par 3 % nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni, kas mazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. Tādējādi apgalvojumi tika provizoriski noraidīti.

               5.2.7.   Secinājums par cēloņsakarību

                     (219)

                     Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanās bija vienlaicīga ar pieaugošo ECCS importa apjomu no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām, kas attiecīgajā periodā pat samazinājās, kā minēts iepriekš 5.1. iedaļā.

                     (220)

                     Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. Importa no citām trešām valstīm ietekme, Covid-19 pandēmija, ražošanas izmaksu attīstība, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un ilgtermiņa līgumu ietekme uz negatīvajām norisēm Savienības ražošanas nozarē attiecībā uz ražošanas apjomiem, pārdošanu cenām un rentabilitāti bija vien ierobežota.

                     (221)

                     Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori, atsevišķi vai kopā, nebija pietiekami, lai mazinātu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu.

               6.   PASĀKUMU LĪMENIS

                     (222)

                     Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām.

                     (223)

                     Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pastāv izejvielu tirgus kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Tādēļ, lai novērtētu, kāds pasākumu līmenis būtu piemērots, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ja nebūtu kropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Pēc tam tā pārbaudīja, vai izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja dempinga starpība, uz kura galveno izejvielu, kā tika konstatēts, attiecas kropļojums, ir lielāka par tā mērķa cenas samazinājuma starpību (sk. tālāk 6.2. iedaļu).

               6.1.   Mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķināšana

                     (224)

                     Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas būtu nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ja nebūtu izkropļojumu pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un I.a pielikumā minētajām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņa”).

                     (225)

                     Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu Komisija, lai noteiktu mērķa peļņu, ņēma vērā šādus faktorus: ienesīguma līmenis, pirms palielinājās imports no valstīm, uz kurām attiecas izmeklēšana, un ienesīguma līmenis, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, attīstību un inovāciju. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt mazākam par 6 %.

                     (226)

                     Vispirms Komisija noteica pamatpeļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas. Šajā ziņā Komisija ņēma vērā peļņu, kas Savienības ražošanas nozarei bija pirms importa pieauguma no attiecīgajām valstīm, proti, [1–3] %. Tā kā minētā peļņa bija mazāka par 6 %, Komisija provizoriski izmantoja 6 % peļņu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu.

                     (227)

                     Uz tāda pamata cena, kas nerada kaitējumu, ir [850–990] EUR/t, ko iegūst, iepriekš minēto peļņas procentu 6 % apmērā piemērojot izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām IP laikā.

                     (228)

                     Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas I.a pielikumā, un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākumu piemērošanas periodā saskaņā ar 11. panta 2. punktu. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija provizoriski noteica turpmākās papildu izmaksas [10–20] EUR/t apmērā. Šīs papildu izmaksas tika pieskaitītas cenai, kas nerada kaitējumu un kas minēta 227. apsvērumā.

                     (229)

                     Šajās izmaksās ietilpst šādi elementi.

                                 a)

                                 Turpmākās papildu izmaksas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai (“ETS”) gan emisijas atļauju iegādes izmaksu ziņā, gan kā turpmākās netiešās izmaksas, kas saistītas ar ETS attiecībā uz elektroenerģijas iegādi

                     (230)

                     ETS politika ir viens no Savienības politikas stūrakmeņiem, lai izpildītu Parīzes nolīgumā (47) noteiktās saistības vides jomā, un svarīgs instruments siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai. Šādas ar atļauju iegādi saistītās papildu izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz vidējām aplēstajām papildu ES kvotām (ESK), kas būs jāiegādājas pasākumu dzīves cikla laikā. Aprēķinā izmantotais ESK apjoms neietver bez maksas piešķirtās kvotas, un tāpat kā visas ražošanas izmaksas tas tika pārbaudīts, lai pārliecinātos, ka kvotas pareizi attiecinātas uz izmeklējamo ražojumu. ESK izmaksas tika ekstrapolētas, lai ņemtu vērā paredzamās cenu izmaiņas pasākumu īstenošanas periodā. Komisija noteica prognozētās ETS kvotu cenas, izmantojot izvilkumu no Bloomberg New Energy Finance2022. gada 10. februāra izdevuma. Šajā periodā vidējā prognozētā ESK cena ir 71,3 EUR/t par katru saražotās CO2 tonnu.

                     (231)

                     Turpmākās izmaksas, kas saistītas ar elektroenerģijas iegādi, Komisija ņēma vērā ar elektroenerģijas patēriņu saistīto CO2 emisiju izmaksu turpmāko attīstību. Aprēķinot turpmākās izmaksas, Komisija pienācīgi ņēma vērā visas Savienības ražotāju saņemtās kompensācijas. Lai noteiktu turpmākās CO2 izmaksas, Komisija izmantoja prognozētās cenas, izmantojot 231. apsvērumā minēto izvilkumu no Bloomberg New Energy Finance.

                                 b)

                                 Turpmākās izmaksas, kas izriet no ieguldījumiem CO2 emisiju samazināšanā

                     (232)

                     Savienības politika CO2 emisiju samazināšanai atbilst arī Savienības saistībām saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Lai aprēķinātu turpmākās izmaksas, Komisija ņēma vērā turpmākās papildu izmaksas šādu ieguldījumu amortizācijai.

                     (233)

                     Uz šā pamata Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošo līdzīgā ražojuma cenu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā piemērojot iepriekš minēto mērķa peļņas procentu un tad saskaņā ar 7. panta 2.d punktu pieskaitot korekcijas pa ražojuma veidiem. Komisija joprojām analizē lietas materiālos esošo informāciju par ieguldījumiem, kas varētu būt būtiski saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu un/vai 7. panta 2.d punktu.

                     (234)

                     Tad Komisija noteica mērķa cenas samazinājuma starpību, izlasē iekļauto attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Attiecībā uz citiem izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, Komisija attiecībā uz ĶTR izmantoja divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo svērto starpību.

                                 Valsts

                                 Uzņēmums

                                 Provizoriskā dempinga starpība

                                 Provizoriskā mērķa cenas samazinājuma starpība

                                 Ķīnas Tautas Republika

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                                 43,3  %

                                 33,2  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd.

                                 53,9  %

                                 23,7  %

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                                 45,1  %

                                 31,6  %

                                 Brazīlija

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 52,0  %

               6.2.   Vērtējums par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma likvidēšanai nepieciešamo starpību attiecībā uz ĶTR

                     (235)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir jānovērtē, vai tad, ja attiecībā uz izmeklējamo ražojumu ir kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu, ko radījis izmeklējamā ražojuma imports par dempinga cenām.

                     (236)

                     Kā paskaidrots paziņojumā par procedūras sākšanu, sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka izmeklējamā ražojuma gadījumā ĶTR var pastāvēt izejvielu tirgus kropļojumi. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu izmeklēšanā Komisija pārbaudīja apgalvojumus par kropļojumiem, lai novērtētu, vai attiecīgā gadījumā par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu.

                     (237)

                     Saskaņā ar sūdzībā sniegtajiem pierādījumiem uz karsti velmētu plakanu tēraudu, kas veido ievērojamu daļu no izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksām, Ķīnā attiecas PVN atmaksas atcelšana.

                     (238)

                     Tāpēc, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu pārbaudīja izejvielu tirgus kropļojumu ietekmi uz ECCS ražošanu Ķīnā.

                     (239)

                     Komisija norādīja, ka viens no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem, Jintai, iegādājās karsti velmētus ruļļus (“HRC”), bet otram, Baosteel, šādu pirkumu nebija. Komisijas novērtējums pagaidu posmā koncentrējās uz HRC saskaņā ar sūdzībā minētajiem izejvielu tirgus kropļojumiem, bet turpinās izmeklēšanu, arī attiecībā uz citiem iespējamiem izejvielu tirgus kropļojumiem saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu.

                     (240)

                     Komisija apstiprināja, ka HRC veidoja vairāk nekā 17 % no Jintai ražošanas izmaksām. Šāda aprēķina nolūkos pagaidu posmā tika izmantota Brazīlijā noteiktā neizkropļota izejvielu cena.

                     (241)

                     Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai HRC cena izkropļojis kāds no pamatregulas 7. panta 2.a punktā uzskaitītajiem pasākumiem. Šim nolūkam Komisija izmantoja Ķīnas Tautas Republikas eksporta PVN un atmaksas likmju datubāzes un saistīto Ķīnas Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas paziņojumu. Komisija konstatēja, ka vismaz kopš 2019. gada HRC tiek piemērota PVN atmaksas atcelšana.

                     (242)

                     Tad Komisija salīdzināja HRC cenas Ķīnā ar cenām reprezentatīvos starptautiskajos tirgos. Pagaidu posmā Komisija salīdzināja uzņēmuma Jintai maksātās cenas ar Metal Bulletin cenām par HRC dažādiem tirgiem, arī EXW cenām Brazīlijā, jo provizoriski tika uzskatīts, ka tās atbilst cenām reprezentatīvos starptautiskajos tirgos. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka reprezentatīvajos starptautiskajos tirgos cenas bija par [10–30]–[30–50] % augstākas nekā attiecīgajā valstī, kas tika uzskatīts par ievērojamu.

                     (243)

                     Tādēļ Komisija provizoriski secināja, ka uz HRC attiecas nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē.

               7.   SAVIENĪBAS INTERESES

         7.1.   Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu

                     (244)

                     Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu Komisija pārbaudīja, vai tā var skaidri secināt, ka Savienības interesēs ir pagaidu maksājumu summas noteikšana saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu tikai attiecībā uz Jintai. Savienības intereses tika noteiktas, izvērtējot visu šajā izmeklēšanā noderīgo informāciju, ieskaitot informāciju par neizmantotajām jaudām eksportētājvalstī, konkurenci attiecība uz izejvielām un ietekmi uz Savienības uzņēmumu piegādes ķēdēm.

               7.1.1.   Neizmantotās jaudas eksportētājvalstī

                     (245)

                     Sūdzības iesniedzēji lēsa, ka Ķīnas iekšzemes ECCS jauda 2018. gadā (48) bija aptuveni 990 000 tonnu un ECCS izlaide bija aptuveni 650 000 tonnu. Tātad lēstais jaudas izmantojums ir 66 %. Turklāt diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem jaudas izmantojums bija vidēji [70–90] %. Tas ir vairāk nekā sūdzības iesniedzēju aplēses par visu valsti. Pat ja abu izlasē iekļauto uzņēmumu vidējā neizmantotā jauda (t. i., [10–30] %) tiktu ekstrapolēta uz attiecīgo valsti, neizmantotā jauda Ķīnā būtu aptuveni [100 000–300 000] tonnas, kas veido ievērojamu daļu no Savienības patēriņa IP laikā.

                     (246)

                     Tādējādi Komisija secināja, ka Ķīnā ir ievērojama neizmantotā jauda un ka tad, ja šī neizmantotā jauda tiktu izmantota, tā potenciāli palielinātu izmeklējamā ražojuma piegādi pasaulē, samazinātu cenas un tādējādi mazinātu pasākuma efektivitāti, ja tas netiek noteikts dempinga līmenī.

               7.1.2.   Konkurence attiecībā uz izejvielām

                     (247)

                     Kopumā globālajai tērauda nozarei ir ievērojams jaudas pārpalikums, galvenokārt Ķīnas rūpniecības politikas dēļ. Tērauda izstrādājumi ir tirgū plaši pieejami gan ES, gan Ķīnā.

                     (248)

                     Komisija arī konstatēja, ka HRC cena Ķīnā ir ievērojami zemāka nekā HRC cena reprezentatīvos starptautiskajos tirgos (sk. 242. apsvērumu). Tas Savienības ražošanas nozarei rada salīdzinoši neizdevīgus apstākļus salīdzinājumā ar Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei HRC ir pieejami, tomēr par augstāku cenu nekā konkurentiem Ķīnā. Līdz ar to Savienības ražošanas nozare atrodas neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

               7.1.3.   Ietekme uz Savienības uzņēmumu piegādes ķēdēm

                     (249)

                     Kā paskaidrots tālāk 262. un 263. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarē ir pietiekami daudz jaudas, lai apmierinātu Savienības kopējo pieprasījumu pēc izmeklējamā ražojuma.

                     (250)

                     Visbeidzot, Savienības lietotāji varētu iegūt izmeklējamo ražojumu no citām trešām valstīm. Kopējais importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 23 %, bet tā tirgus daļa samazinājās par 21 %. Proti, pārdošanas apjoms no Dienvidkorejas samazinājās no [11 600–13 600] tonnu 2018. gadā līdz [4 700–5 500] tonnām IP, t. i., par 60 %. Ja nebūtu importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, imports no citām trešām valstīm pieaugtu, jo pārdošanas cenas Savienības tirgū būtu pievilcīgākas.

                     (251)

                     Tāpēc lietotājiem būtu pietiekama piekļuve ECCS pat tad, ja imports no Ķīnas samazinātos lielāka maksājuma dēļ. Līdz ar to Savienības lietotāju vērtības ķēžu pārrāvumi nav gaidāmi.

               7.1.4.   Secinājums par Savienības interesēm saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu

                     (252)

                     Novērtējusi visu šajā izmeklēšanā noderīgo informāciju, Komisija secināja, ka Savienības interesēs ir noteikt pagaidu maksājumu summu attiecībā uz Handan Jintai Packing Material Co., Ltd saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu.

                     (253)

                     Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu Savienības interesēs ir noteikt pagaidu maksājumu līmeni, pamatojoties uz dempinga līmeni, ņemot vērā tālāk 7.2. iedaļā izklāstītos turpmākos apsvērumus 21. panta kontekstā.

               7.2.   Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 21. pantu

                     (254)

                     Novērtējusi Savienības intereses saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu, Komisija pēc tam pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var nepārprotami secināt, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses – gan Savienības ražošanas nozares, gan importētāju, gan lietotāju intereses.

               7.2.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (255)

                     Antidempinga pasākumu ietekme uz Savienības ražotājiem būs pozitīva, jo pasākumi ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas, lai nosegtu pieaugušās ražošanas izmaksas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare atgrieztos pie ilgtspējīgas situācijas, kas ļautu tai nākotnē veikt ieguldījumus, jo īpaši, lai nodrošinātu atbilstību vides un sociālajām prasībām.

                     (256)

                     Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozare turpinās ciest no būtiska kaitējuma, un paredzams, ka tās finansiālais stāvoklis, jo īpaši rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas ziņā, vēl vairāk pasliktināsies, tā apdraudot tās dzīvotspēju.

               7.2.2.   Lietotāju, nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

                     (257)

                        ECCS galvenokārt izmanto pārtikas iepakojuma, piemēram, pārtikas skārdeņu, ražošanā.

                     (258)

                     Tikai viens lietotājs, proti, Eviosys, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tas ir lielākais pārtikas iepakojuma ražotājs Savienībā un tādējādi ir vissvarīgākais izmeklējamā ražojuma lietotājs.

                     (259)

                     Turklāt sešu tirgotāju un lietotāju konsorcijs, kā arī divi citi lietotāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, bet iesniedza informāciju par kaitējumu un Savienības interesēm un iebilda pret antidempinga pasākumu pieņemšanu.

                     (260)

                     Lietotāji un tirgotāji izvirzīja šādus argumentus.

                     (261)

                     Pirmkārt, viņi apgalvoja, ka Savienības ražotājiem ir grūtības nodrošināt pietiekamus ECCS daudzumus, jo īpaši pēc Brexit, ar ko no Savienības ražošanas nozares tika izslēgts uzņēmums Tata Steel. Tie apgalvoja arī, ka Savienības ražošanas nozare mēdz eksportēt lielāko daļu produkcijas (aptuveni 50 %) uz trešām valstīm, norādot, ka pārdošana eksportam esot rentablāka nekā pārdošana Savienībā. Tāpēc pasākumu noteikšana importam no attiecīgajām valstīm, kas veido pusi no kopējā importa apjoma, apgrūtinātu Savienības lietotāju piegādes ķēdi, un jaunie piegādes avoti var nebūt uzticami.

                     (262)

                     Kopējais ECCS patēriņš Savienībā IP laikā bija [505 000–591 000] tonnu. Savienības ražošanas nozares kopējā jauda bija [581 000–680 000] tonnu. Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms bija [439 000–513 000] tonnu, un Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms IP laikā bija [98 000–115 000] tonnu, savukārt importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija [78 000–91 000] tonnu. Šie skaitļi liecina, ka Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama ražošanas jauda kopējā Savienības ECCS pieprasījuma apmierināšanai.

                     (263)

                     Līdz ar to Savienības lietotāju apgalvojumi par ECCS trūkumu Savienības tirgū Savienības ražošanas nozares nepietiekamas jaudas dēļ vai par to, ka puse no Savienības produkcijas tika eksportēta, nešķiet labi pamatoti.

                     (264)

                     Otrkārt, daži lietotāji apgalvoja, ka maksājumu noteikšana ievērojami palielinātu viņu ražošanas izmaksas un ka tie nevarētu novirzīt uz saviem klientiem šādu cenu pieaugumu. Tie apgalvoja, ka lejupējā tirgū cena ir noteicošais faktors un tādējādi pasākumi nopietni ietekmētu to konkurētspēju. Savienības lietotājus vēl vairāk ietekmētu konkurence ar trešo valstu lietotājiem, kuri varētu iegādāties lētāku ECCS, uz ko neattiecas antidempinga maksājumi. Turklāt, kā norāda Eviosys, pārtikas iepakojuma cenu pieaugums vēl vairāk palielinātu pārtikas cenas, jo īpaši ietekmējot mājsaimniecības ar zemākiem ienākumiem, kuras vairāk patērē konservētu pārtiku.

                     (265)

                     Savienības ražošanas nozare jau nodrošina aptuveni 70 % no Savienības lietotājiem un tirgotājiem vajadzīgā ECCS apjoma. Importa no attiecīgajām valstīm Savienības tirgus daļa IP laikā bija [14–16] %, un cena importam no citām trešām valstīm bija ļoti līdzīga Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenai. Pamatojoties uz Eviosys (vienīgā lietotāja, kurš sniedza atbildes uz anketas jautājumiem) sniegtajiem datiem, šķita, ka tas spētu absorbēt iespējamo izmaksu pieaugumu, ņemot vērā tā pašreizējo rentabilitāti no ražojumu, kuros izmanto ECCS, pārdošanas un daļu, kādu tā piegādes portfelī veido imports no attiecīgajām valstīm. Tāpēc apgalvojums tika provizoriski noraidīts.

                     (266)

                     Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz pārtikas cenām Eviosys nepamatoja savu apgalvojumu, lai pierādītu, ka ECCS cenu pieaugums izraisītu pārtikas iepakojuma cenu pieaugumu un galu galā pārtikas cenu pieaugumu vai ka šāds iespējamais pieaugums būtu proporcionāls ECCS cenu pieaugumam. Turklāt ECCS izmanto tikai pārtikas skārdeņu galiem, bet balto skārdu, kas ir dārgāks, – skārdeņu korpusam. Visbeidzot, kā paskaidrots iepriekš 265. apsvērumā, lietotājs spēs absorbēt iespējamo izmaksu pieaugumu, skaidrojamu ar pasākumiem. Tāpēc potenciāls ECCS cenu pieaugums pats par sevi, visticamāk, neietekmēs pārtikas iepakojuma cenas vai ietekmēs tās tikai ļoti nelielā mērā. Tāpēc Komisija provizoriski noraidīja šo argumentu.

                     (267)

                     Treškārt, Eviosys un CISA apgalvoja, ka Savienības ECCS tirgu raksturo duopols, kurā antidempinga pasākumu noteikšana apdraudētu pakārtoto lietotāju ražojumu izvēli un spēju aizstāvēt savas intereses, un atsaucās uz 195. apsvērumā minēto Komisijas lēmumu par apvienošanos.

                     (268)

                     Šajā ziņā, kā paskaidrots 196. apsvērumā, Komisijas novērtējumam apvienošanās lietās ir atšķirīgi mērķi. Katrā ziņā minētajā lēmumā ražojuma klāsts bija daudz plašāks nekā ECCS, un tas aptvēra vairākus citus tērauda ražojumus, piemēram, balto skārdu, un minētajā lēmumā veiktā importa analīze attiecās uz periodu pirms attiecīgā perioda. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

                     (269)

                     Visbeidzot, divi citi lietotāji un CISA norādīja, ka spēkā esošie aizsardzības pasākumi, kas noteikti tērauda ražojumu, tostarp ECCS, importam, jau pietiekami aizsargā Savienības ražošanas nozari un ka kvotas importam no Ķīnas nav izmantotas maksimāli. Tie apgalvoja arī, ka 2020. un 2021. gadā importa no Ķīnas cenas bija ļoti līdzīgas Savienības ražotāju cenām pēc tam, kad notika cenu pieaugums sakarā ar augstākām transporta izmaksām un 13 % PVN atlaides atcelšanu ECCS eksportam Ķīnā.

                     (270)

                     Šajā ziņā aizsardzības pasākumi nav vērsti pret importu par dempinga cenām, un tie nevar aizsargāt pret importu par dempinga cenām. Lai gan importa cenas no Ķīnas IP laikā palielinājās par 2,8 % salīdzinājumā ar 2020. gadu, tās joprojām bija zemākas par [7,5–20,7] % salīdzinājumā ar Savienības pārdošanas cenām Savienības tirgū IP laikā. Tāpēc šķiet, ka lietotāju apgalvotais transporta izmaksu pieaugums un 13 % PVN atlaides atcelšana ECCS eksportam Ķīnā nav likvidējis dempingu. Tāpēc šie apgalvojumi tika provizoriski noraidīti.

                     (271)

                        CISA arī lūdza Komisiju aplūkot notikumus laikā pēc IP. Tālab CISA2022. gada 31. martā iesniedza piezīmes par notikumiem laikā pēc IP un par iespējamo pasākumu sekām ES lejupējās nozarēs.

                     (272)

                     Piezīmes tika saņemtas pēc piezīmju iesniegšanas termiņa, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, un tās tiks izskatītas galīgajā posmā.

               7.2.3.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (273)

                     Pasākumi pozitīvi ietekmētu Savienības ražotājus. Iespējamas negatīvas ietekmes risku uz lietotājiem un nesaistītiem importētājiem / tirgotājiem, jo īpaši attiecībā uz piegādi, mazinātu Savienības ražošanas nozares brīvā pieejamā jauda, kā arī imports no citām valstīm. Godīgas konkurences un vienlīdzīgu konkurences apstākļu atjaunošana, ja nav importa par dempinga cenām, veicinātu veselīgu visa tirgus attīstību un ļautu Savienības ražošanas nozarei uzņemties izmaksas, kas izriet no saistībām, kuras Savienība un dalībvalstis uzņēmušās uz starptautisku nolīgumu pamata.

                     (274)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana attiecīgo valstu izcelsmes ECCS importam nebūtu Savienības interesēs.

               8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (275)

                     Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

                     (276)

                     No iepriekš minētā novērtējuma izriet, ka pagaidu antidempinga maksājumi ir noteikti Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. un Companhia Siderúrgica Nacional kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu.

                     (277)

                     Attiecībā uz Handan Jintai Packing Material Co., Ltd Komisija pārbaudīja, vai kaitējuma novēršanai pietiktu ar maksājumu, kas ir mazāks par dempinga starpību. Tā kā Komisija attiecībā uz attiecīgo ražojumu konstatēja izejmateriālu tirgus kropļojumus pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē, proti, PVN par HRC atmaksas atcelšanas veidā, Komisija secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.b punktu maksājuma noteikšana dempinga starpības līmenī būtu Savienības interesēs, jo par dempinga starpību mazāks maksājums nebūtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (278)

                     Pagaidu maksājums pārējiem izlasē neiekļautajiem ĶTR uzņēmumiem, kas sadarbojās, ir balstīts uz vidējo svērto kaitējuma starpību, kas iepriekš noteikta diviem izlasē iekļautajiem ĶTR uzņēmumiem un kas ir zemāka par vidējo svērto dempinga starpību abiem izlasē iekļautajiem ĶTR uzņēmumiem.

                     (279)

                     Ņemot vērā ĶTR ražotāju zemo sadarbības līmeni un to, ka Jintai maksājuma līmenis tika noteikts, pamatojoties uz dempinga starpību, kas konstatēta saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.a punktu, valsts mēroga maksājuma apmērs tika noteikts, pamatojoties uz augstākajām dempinga starpībām, kas konstatētas pa ražojuma veidiem, ko reprezentatīvos daudzumos pārdeva Jintai. Komisijai nebija jāaprēķina mērķa cenas samazinājuma vai kaitējuma starpības attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās, tāpēc ka uz 7. panta 2.a punkta pamata tika konstatēti nozīmīgi kropļojumi.

                     (280)

                     Sadarbības līmenis Brazīlijā bija augsts, un rezultātā atlikušais maksājums ir noteikts tādā pašā līmenī kā uzņēmumam Companhia Siderúrgica Nacional piemērojamais.

                     (281)

                     Sīkāka informācija ir sniegta turpmāk tabulā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm (uzskaitītas pēdējā ailē), kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:

                                 Valsts

                                 Uzņēmums

                                 Provizoriskā dempinga starpība

                                 Provizoriskā kaitējuma starpība

                                 Pagaidu antidempinga maksājums

                                 Ķīnas Tautas Republika

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                                 43,3  %

                                 33,2  %

                                 33,2  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd.

                                 53,9  %

                                 53,9  %

                                 53,9  %

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                                 45,1  %

                                 36,7  %

                                 36,7  %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 77,9  %

                                 77,9  %

                                 77,9  %

                                 Brazīlija

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 52,0  %

                                 52,0  %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 66,8  %

                                 52,0  %

                                 52,0  %

                     (282)

                     Šajā regulā norādītās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi minētās maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši minētie tiesību subjekti. Uz tāda attiecīgā ražojuma importu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot konkrēti minēto uzņēmumu saistītos subjektus, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

                     (283)

                     Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

                     (284)

                     Lai līdz minimumam mazinātu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju atšķirību, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

                     (285)

                     Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

                     (286)

                     Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

               9.   INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

                     (287)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu 2022. gada 25. aprīlī informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi. Ņemot vērā saņemtās piezīmes, Komisija vajadzības gadījumā veica korekcijas aprēķinos.

               10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

                     (288)

                     Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā. Ieinteresētās personas var arī pieprasīt uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                     (289)

                     Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums tādu Ķīnas Tautas Republikas un Brazīlijas izcelsmes plakanu dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumu ar hroma oksīdu vai hroma un hroma oksīdu pārklājumu, sauktu arī par elektrolītiski ar hromu pārklāta tērauda ražojumiem, importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7210 50 00 un 7212 50 20.

               2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

                           Valsts

                           Uzņēmums

                           Pagaidu antidempinga maksājums

                              TARIC papildu kods

                           Ķīnas Tautas Republika

                           Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                           33,2  %

                           C039

                           Handan Jintai Packing Material Co., Ltd.

                           53,9  %

                           C862

                           Citi uzņēmumi, kas sadarbojās:
                           GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.
                           Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd.

                           36,7  %

                           C137

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           77,9  %

                           C999

                           Brazīlija

                           Companhia Siderúrgica Nacional

                           52,0  %

                           C212

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           52,0  %

                           C999

               3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto eksportam uz Eiropas Savienību pārdoto (attiecīgā ražojuma) (apjomu) ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods), kurš atrodas [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājumu.

               4.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

               5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            2. pants

               1.   Ieinteresētās personas rakstiskās piezīmes par šo regulu iesniedz Komisijai 15 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               2.   Ieinteresētās personas, kas to vēlas, uzklausīšanu Komisijā pieprasa 5 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               3.   Ieinteresētās personas, kas vēlas pieprasīt uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas, ir aicinātas to izdarīt 5 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas amatpersona var izskatīt arī pēc šā termiņa iesniegtos pieprasījumus un attiecīgā gadījumā var lemt par šo pieprasījumu apmierināšanu.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            Regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2022. gada 20. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas un Brazīlijas izcelsmes ražojumu no elektrolītiski ar hromu pārklāta tērauda (ECCS) importu (OV C 387, 24.9.2021., 2. lpp.).

            (3)  Pieejamas vietnē https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2549.

            (4)  OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.

            (5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/191 (2022. gada 16. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam; Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2239 (2021. gada 15. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes komerciālo vējturbīnu torņu no tērauda importam; Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/635 (2021. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam, un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/508 (2020. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indonēzijas, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importam.

            (6)  Skatīt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 206.–208. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 135. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635149. un 150. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 158. un 159. apsvērumu.

            (7)  Skatīt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 192. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 58.–61. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 115.–118. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 122.–127. apsvērumu.

            (8)  Skatīt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 193. un 194. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 62.–66. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 119.–122. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/508 128.–132. apsvērumu. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot stiepļu stienīšu ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

            (9)  Skatīt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 195.–201. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 123.–129. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 133.–138. apsvērumu.

            (10)  Skatīt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 202. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 75. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 130.–133. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 139.–142. apsvērumu.

            (11)  Skatīt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 203. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 76. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 143. un 144. apsvērumu.

            (12)  Skatīt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 203. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 76. apsvērumu, Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 136.–145. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 145.–154. apsvērumu.

            (13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

            (14)  Baowu, “Uzņēmuma profils”: http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

            (15)  Sk. 202041312652.pdf (sohu.com) (pēdējo reizi skatīts 2022. gada 7. aprīlī).

            (16)  Ziņojums, 14. nodaļa, 358. lpp. 51 % privāto uzņēmumu un 49 % valsts īpašumā esošu uzņēmumu ražošanas apjoma ziņā, 44 % valsts īpašumā esošo uzņēmumu un 56 % privāto uzņēmumu – jaudas ziņā.

            (17)  Pieejama vietnē
         www.gov.cn/zhengce/content/2016--02/04/content_5039353.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā),
         https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā) un
         www.xinhuanet.com/english/2019--04/23/c_138001574.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

            (18)  Pieejams vietnēs http://www.xinhuanet.com/english/2019--04/23/c_138001574.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā) un http://www.jjckb.cn/2019--04/23/c_137999653.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

            (19)  Piemēram, privātā uzņēmuma Rizhao un valsts īpašumā esošā uzņēmuma Shandong Iron and Steel apvienošanās 2009. gadā. Sk. Beijing steel report, 58. lpp., un iegādes darījums 2019. gada jūnijā, ar kuru China Baowu Steel Group ieguva kontrolpaketi Magang Steel: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

            (20)  TISCO, “Uzņēmuma profils”: http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (pēdējo reizi skatīts 2020. gada 2. martā).

            (21)  Skatīt grupas tīmekļa vietni: http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (skatīts 2022. gada 28. martā).

            (22)  Skatīt uzņēmuma tīmekļa vietni: https://www.baosteel.com/about/manager (skatīts 2022. gada 28. martā).

            (23)  http://www.baowugroup.com/party_building/overview.

            (24)  Turpat.

            (25)  Sk. Baosteel statūtus, 133.4. punkts:
         http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

            (26)  Ziņojums, III daļa, 14. nodaļa, 346. lpp. un nākamās lpp.

            (27)  Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plāna ievads.

            (28)  Ziņojums, 14. nodaļa, 347. lpp.

            (29)  Ķīnas Tautas Republikas ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plāns (2016.–2020. gadam), pieejams vietnē
         https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (pēdējo reizi skatīts 2020. gada 2. martā).

            (30)  Ziņojums, 14. nodaļa, 349. lpp.

            (31)  Ziņojums, 14. nodaļa, 352. lpp.

            (32)  “Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs (2019. gada versija)”, kas apstiprināts Ķīnas Tautas Republikas Valsts attīstības un reformu komisijas 2019. gada 27. augusta dekrētu Nr. 29 http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, pēdējo reizi skatīts 2022. gada 11. aprīlī.

            (33)  Ziņojums, 14. nodaļa, 375. un 376. lpp.

            (34)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 143. un 144. apsvērumu.

            (35)  Pilns saraksts pieejams šajā saitē:
         https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fkjt.hebei.gov.cn%2Fwww%2Fxwzx15%2Ftzgg35%2Fsttz15%2F227382%2F2020102009523655218.doc&wdOrigin=BROWSELINK.

            (36)  World Bank Open Data – Upper Middle Income: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (37)  https://ilostat.ilo.org/.

            (38)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

            (39)  https://www.comgas.com.br/tarifas/historico-de-tarifas/

            (40)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183

            (41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.). Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un šādi importa dati katrā ziņā bija nenozīmīgi.

            (42)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/58 (2022. gada 14. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importam (OV L 10, 17.1.2022., 17. lpp.).

            (43)  https://ilostat.ilo.org/.

            (44)  Pieejams vietnē: https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (pēdējo reizi skatīts 2022. gada 8. aprīlī).

            (45)  https://www.csn.com.br/wp-content/uploads/sites/452/2021/07/Relato-Integrado-2020-EN.pdf

            (46)  Komisijas lēmums lietā M.8713 – Tata steel/ThyssenKrupp/JV, 2019. gada 11. jūnijs, 384., 388. un 390. apsvērums.

            (47)  Parīzes nolīgums ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemts nolīgums.

            (48)  2021. gada 12. augusta antidempinga sūdzība, 32. punkts.