title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2206 (2017. gada 29. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām

text:
                  30.11.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 314/12

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2206
      (2017. gada 29. novembris),
      ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
      tā kā:
      1.   PROCEDŪRA

      1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

                  (1)

                  2005. gada jūlijā Padome ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu (“ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji”) importam. Pasākumi ietvēra procentuālo antidempinga maksājumu 7,6–46,7 % apmērā (“sākotnējie antidempinga pasākumi”).

                  (2)

                  Pēc ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, 2008. gada jūlijā Padome ar Regulu (EK) Nr. 684/2008 (3) precizēja pasākumu jomu un no sākotnējiem antidempinga pasākumiem izslēdza konkrētus ražojumus, proti, pacēlājus, krāvējus kaudzē, šķērveida pacēlājus un svēršanas platformas, kurus to īpašību un specifisko funkciju, kā arī galalietojuma dēļ atzina par citādiem nekā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji.

                  (3)

                  Pēc pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, 2009. gada jūnijā Padome ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 (4) galīgo antidempinga maksājumu, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 bija piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”, attiecināja arī uz tiem ar roku darbināmajiem paliktņu autokrāvējiem, kuri nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Taizemes izcelsme.

                  (4)

                  2011. gada oktobrī pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011 (5) noteica galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importam.

                  (5)

                  2013. gada aprīlī pēc starpposma pārskatīšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2013 (6) grozīja Regulu (ES) Nr. 1008/2011 un noteica maksājuma likmi 70,8 %, kas piemērojama visam ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importam Savienībā.

                  (6)

                  2014. gada septembrī pēc pārskatīšanas saistībā ar jaunu eksportētāju, kura tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 946/2014 (7) grozīja Regulu (ES) Nr. 1008/2011 un noteica individuālu maksājuma likmi 54,1 %, kas piemērojama ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importam, ko veic Ningbo Logitrans Handling Equipment Co.

                  (7)

                  2016. gada augstā pēc pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/1346 (8) spēkā esošos galīgos antidempinga maksājumus attiecināja uz tādu nedaudz pārveidotu ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importu, kuri ietver svara rādījuma sistēmu, kura nav iebūvēta šasijā (dakšās).

                  (8)

                  Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un kas ietver procentuālo maksājumu 70,8 % apmērā.

            1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                  (9)

                  Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (9), Komisija saņēma pieprasījumu sākt pret ĶTR spēkā esošo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

                  (10)

                  Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB un PR Industrial S.r.l. (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu ražošanas apjoma.

                  (11)

                  Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos.

            1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                  (12)

                  Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2016. gada 12. oktobrī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (10) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam.

            1.4.   Paralēlā iespējamās apiešanas izmeklēšana

                  (13)

                  2017. gada 19. jūlijā, publicējot Īstenošanas regulu (ES) 2017/1348 (11), Komisija sāka izmeklēšanu, kas attiecās uz spēkā esošo antidempinga pasākumu tādu iespējamu apiešanu pamatregulas 13. panta nozīmē, kura varētu notikt, ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu nosūtot no Vjetnamas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Vjetnamas izcelsme.

            1.5.   Izmeklēšana

      1.5.1.   Ieinteresētās personas

                  (14)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

                  (15)

                  Ieinteresētajām personām bija iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai.

            1.6.   Analogā valsts

                  (16)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē tā izvēlēsies Brazīliju. Ieinteresētajām personām bija iespējams sniegt piezīmes par šo izvēli. Piezīmes netika saņemtas.

                  (17)

                  Komisija sazinājās ar Brazīlijas iestādēm un par procedūras sākšanu informēja divus zināmos ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotājus Brazīlijā un aicināja tos piedalīties. Viens no ražotājiem Brazīlijā vēlējās sadarboties. Neviens zināmais ražotājs un neviens cits ražotājs Brazīlijā neatbildēja.

                  (18)

                  Komisija meklēja arī iespējas sadarboties ar zināmajiem ražotājiem citās potenciālajās analogajās valstīs un sazinājās ar attiecīgajām iestādēm ASV, Indijā, Kambodžā, Malaizijā, Taivānā un Turcijā, aicinot tās iesniegt to ražotāju apvienību un ražotāju nosaukumu un adresi, par kuriem zināms, ka tie ražo un pārdod ar roku darbināmu paliktņu autokrāvējus šo valstu tirgos. Tomēr neviena no valstīm, ar kurām notika saziņa, nesniedza šādu informāciju un neviens ražotājs no šīm valstīm nevēlējās sadarboties.

                  (19)

                  Kā minēts 17. apsvērumā, sadarbībā iesaistījās vienīgi Brazīlija, kur visā valstī viens no diviem lieliem ražotājiem vēlējās sadarboties. Katrā ziņā pēc pieejamās tirgus informācijas sīkākas pārbaudes Brazīlija ir atzīta par piemērotu analogo valsti arī tāpēc, ka tajā ir tirgus, kurā notiek konkurence. To, ka pastāv reāla konkurence, pierāda vismaz divu iekšzemes ražotāju un importa eksistence. Brazīlijā netiek piemēroti antidempinga pasākumi, un, kaut arī Brazīlijas tirgū tiek piemērots parasts lielākās labvēlības tarifa ievedmuitas nodoklis 14 % apmērā, tas tiek atzīts par importam atvērtu tirgu, kā par 2012.–2016. gadu liecina Starptautiskā Tirdzniecības centra dati par importu (12). Ņemot vērā Brazīlijas tirgus situāciju, kurā notiek konkurence, izmeklēšanā netika atklāts nekas, kas liecinātu, ka izvēlēties Brazīliju nebūtu piemēroti. Tādējādi Brazīlija tika izraudzīta par analogo valsti.

            1.7.   Atlase

                  (20)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

            1.7.1.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                  (21)

                  Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju potenciāli lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

                  (22)

                  Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, ĶTR ražotāji eksportētāji tika lūgti pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu prasīto informāciju. Tomēr nepieteicās neviens ražotājs eksportētājs. Tāpēc atlase nebija nepieciešama.

            1.7.2.   Importētāju atlase

                  (23)

                  Ņemot vērā acīmredzami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai būtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, iepriekš minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu prasīto informāciju. Tomēr nepieteicās neviens nesaistīts importētājs, kas vēlētos sadarboties. Tāpēc atlase nebija nepieciešama.

            1.7.3.   Savienības ražotāju atlase

                  (24)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādījusi, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Pārskatīšanas pieprasījumā norādīts, ka Savienībā ir seši ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotāji. Saistībā ar reprezentativitātes pārbaudi bija pieteikušies pieci Savienības ražotāji. Kad tika sākta procedūra, bija zināms vēl viens ražotājs Savienībā. Šie seši Savienības ražotāji pārstāv visu Savienības ražošanas nozari. Komisija plānoja izmeklēt visus sešus ražotājus, un atlase netika izmantota. Komisija attiecīgi informēja visas ieinteresētās personas un aicināja tās iesniegt piezīmes. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas.

            1.8.   Anketas

                  (25)

                  Sešiem zināmajiem ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotājiem Savienībā un diviem – Brazīlijā tika nosūtītas anketas. Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no pieciem ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotājiem Savienībā un viena – Brazīlijā.

                  (26)

                  Izmeklēšanas gaitā neviens lietotājs nesniedza Komisijai informāciju un arī nepieteicās.

            1.9.   Pārbaudes apmeklējumi

                  (27)

                  Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās iespējamību un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās:

                                 ražotāji Savienībā:

                                          —

                                             PR Industrial S.r.l., Casole d'Elsa, Itālija,

                                          —

                                             Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB, Mjölby, Zviedrija,

                                          —

                                             Logitrans A/S – Denmark, Ribe, Dānija,

                                          —

                                             ZAKREM Sp. z o.o., Grajewo, Polija,

                                          —

                                             VMH – Material Handling s. r. o., Veľký Šariš, Slovākija,

                                 ražotājs analogajā valstī:

                                          —

                                             Paletrans Equipamentos, Cravinhos, Brazīlija.

            1.10.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                  (28)

                  Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

            2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

                  (29)

                  Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, t. i., šasijas un hidraulika, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 (Taric kodi 8427900011, 8427900013 un 8427900019) un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8431200011, 8431200013 un 8431200019). Antidempinga pasākumi, ko piemēro šim ražojumam, ir attiecināti arī uz to pašu ražojumu, kuru importējot uzrāda ar tā saukto “svara rādījuma sistēmu”, kas ietver svēršanas mehānismu, kurš nav iebūvēts šasijā, proti, nav iebūvēts dakšās, un kuru patlaban klasificē ar Taric kodiem 8427900030 un 8431200050 (“pārskatāmais ražojums”). Ražojuma definīcija ir atjaunināta saskaņā ar labojumu Komisijas 2016. gada 8. augusta Īstenošanas regulā (ES) 2016/1346 (13).

                  (30)

                  Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, pārskatāmajam ražojumam un ražojumiem, kas tiek ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, ražojumiem, kuri tiek ražoti un pārdoti analogās valsts tirgū, kā arī ražojumiem, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši lietojumi, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

            3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

      3.1.   Ievadpiezīmes

                  (31)

                  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijis dempings un vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

                  (32)

                  Kā minēts 22. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās šajā izmeklēšanā. Tāpēc Komisija informēja Ķīnas iestādes, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju var izmantot pieejamos faktus, lai konstatētu, vai patlaban ir dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties. Par šo jautājumu Komisija no Ķīnas iestādēm nesaņēma piezīmes vai lūgumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

                  (33)

                  Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga esību un dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, proti:

                              i)

                              pieprasījumā iekļauto informāciju;

                              ii)

                                 Eurostat statistiku un datiem, kurus dalībvalstis paziņojušas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”);

                              iii)

                              publiski pieejamo statistiku no Ķīnas eksporta statistikas;

                              iv)

                              publiski pieejamo statistiku no ASV Starptautiskās tirdzniecības komisijas datubāzes International Trade Commission Interactive Trade DataWeb (USITC DataWeb), kurā dati izgūti no ASV Bureau of the Census;

                              v)

                              publiski pieejamo statistiku no Starptautiskā Tirdzniecības centra Šveicē, Ženēvā, Tirgus analīzes un izpētes nodaļas datubāzes Trade Map.

            3.2.   Dempings

      3.2.1.   Ražotāji eksportētāji, kuriem sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts tirgus ekonomikas režīms

      3.2.1.1.   Normālā vērtība

                  (34)

                  7. apsvērumā minētajā pārskatīšanā saistībā ar jaunu eksportētāju, kura tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, vienam ražotājam eksportētājam tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”). Tas nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu šim ražotājam eksportētājam normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

                  (35)

                  Normālā vērtība tika noteikta pēc eksporta cenām uz atbilstošu trešo valsti, koriģējot tās Ķīnas EXW līmenī. Šajā gadījumā tika izmantoti dati par Ķīnas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importu ASV (14). 2016. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs tika importēti aptuveni 424 000 ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju, kuru vērība bija ap 76,115 milj. USD. Pēc tā paša gada vidējā euro maiņas kursa piemērošanas un pēc tāda paša līmeņa korekciju atskaitīšanas attiecībā uz jūras vedmaksu (5,5 %), jūras kravu apdrošināšanu (0,05 %) un iekšzemes vedmaksu (1,67 %), kāds tika izmantots 5. apsvērumā minētās daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumos, tika aprēķināta EXW cena.

                  (36)

                  Šī metodika termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā tika uzskatīta par vispiemērotāko, ņemot vērā to, ka trūka citas informācijas, jo nenotika sadarbība.

            3.2.1.2.   Eksporta cena

                  (37)

                  Eksporta cena šim ražotājam eksportētājam tika noteikta, pamatojoties uz to 14. panta 6. punkta datubāzē reģistrēto pārskatāmā ražojuma importu Savienībā, kuru tas bija veicis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

            3.2.1.3.   Salīdzinājums

                  (38)

                  Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tika noteikta EXW līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad vajadzēja nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz informāciju, kas tika izmantota 5. apsvērumā minētās daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumos, tika veiktas korekcijas attiecībā uz jūras vedmaksu, kravas apstrādes izmaksām un iekšzemes vedmaksu.

            3.2.1.4.   Dempinga starpība

                  (39)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos.

                  (40)

                  Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, uzņēmumam Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. ir 5,7 %.

            3.2.2.   Ražotāji eksportētāji, kuriem sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts tirgus ekonomikas režīms

      3.2.2.1.   Normālā vērtība

                  (41)

                  Attiecība uz tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, normālā vērtība būtu jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, t. i., pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstošā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).

                  (42)

                  Kā skaidrots 16.–18. apsvērumā, par analogo valsti tika izvēlēta Brazīlija un izmeklēšanā sadarbojās viens ražotājs Brazīlijā. Šajā ziņā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika noteikta normālā vērtība, ņemot vērā ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju rentablās pārdošanas EXW cenu analogajā valstī, kurā tika pārdots vairāk nekā 20 % no visa pārdošanas apjoma, un visos pārējos gadījumos tika aprēķināta saliktā vērtība.

            3.2.2.2.   Eksporta cena

                  (43)

                  Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc eksporta cenas importam uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika noteiktas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi. Konkrēti, lai aprēķinātu eksporta cenas PIP laikā, tika izmantotas 70. apsvērumā minētās importa cenas, atskaitot no šīm importa cenām tāda paša līmeņa korekcijas attiecībā uz jūras vedmaksu, kravas apstrādes izmaksām un iekšzemes vedmaksu, kas tika izmantotas 5. apsvērumā minētās daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumos.

            3.2.2.3.   Salīdzinājums

                  (44)

                  Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tika noteikta EXW līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pamatotos gadījumos, kad vajadzēja nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz informāciju, kas tika izmantota 5. apsvērumā minētās daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumos, tika veiktas korekcijas attiecībā uz jūras vedmaksu, kravas apstrādes izmaksām un iekšzemes vedmaksu.

            3.2.2.4.   Dempinga starpība

                  (45)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteikta iepriekšējos apsvērumos.

                  (46)

                  Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no izmaksām, apdrošināšanas un vedmaksas (“CIF”) ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, visiem ĶTR ražotājiem, kuriem sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts tirgus ekonomikas režīms, bija 29,2 %.

            3.2.3.   Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

                  (47)

                  Papildus konstatējumam par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums.

                  (48)

                  Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, proti, 22. apsvērumā minētajiem avotiem.

            3.2.4.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā

                  (49)

                  Ņemot vērā, ka nebija citu informācijas avotu, attiecībā uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu Ķīnā analīze tika veikta, pamatojoties uz datiem, ko par 22 lielākajiem Ķīnas ražotājiem izmeklēšanas laikā iesniedza pieprasījuma iesniedzēji.

                  (50)

                  Tādējādi aplēstā ražošanas jauda Ķīnā bija vismaz 2,5 milj. gab. gadā, faktiskais ražošanas apjoms – aptuveni 2,0 milj. gab. gadā, un rezultātā tika lēsts, ka neizmantotā jauda Ķīnā ir vismaz pusmiljons gabalu gadā. Tomēr šāda aplēse ir piesardzīga, ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēju informāciju, ka Ķīnā ir vēl 34 zināmi uzņēmumi, kas ražo ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus mazākā apjomā.

                  (51)

                  Aplēstā neizmantotā jauda atbilst aptuveni 100 % no vidējā kopējā patēriņa Savienības tirgū 2014.–2016. gadā. Ņemot vērā, ka nebija pierādījumu, kas liecinātu par pretējo, Komisija atzina šo aplēsi par pamatotu.

            3.2.5.   Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs

                  (52)

                  Attiecībā uz Ķīnas eksporta praksi citās trešās valstīs nav pieejama atsevišķa statistika par pārskatāmo ražojumu. Attiecīgie Ķīnas eksporta statistikas datubāzes preču kodi ietver arī citus ražojumus, proti, “kravas transportētājus ar celšanas vai takelāžas ierīcēm, bez motora”, kam ir augstāka vienības cena nekā ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem, tāpēc vidējā eksporta cena ir augstāka.

                  (53)

                  Pārskatīšanas pieprasījumā nav sniegti dati. Par aizstājēju, kas sniegtu aptuvenu priekšstatu par eksporta apjomu tendencēm, tomēr ar 52. apsvērumā akcentētajiem ierobežojumiem, varēja izmantot Ķīnas eksporta statistikas datubāzi (15). Tādējādi tika noteikts, ka 2014.–2016. gadā eksporta apjomi saglabājušies ievērojami un samērā stabili.

                  (54)

                  Ķīnas eksporta datubāze liecina, ka PIP laikā vidējā pārdošanas cena Eiropas Savienībā bija EUR 221/gab., savukārt citu trešo valstu tirgos tā bija vien EUR 162/gab. To pašu iemeslu dēļ, kas jau aprakstīti 52. apsvērumā, būtu jāatgādina, ka pārskatāmā ražojuma cenu līmenis citās trešās valstīs faktiski ir vēl zemāks.

                  (55)

                  Pieprasījumā norādīts, ka iekšzemes patēriņš Ķīnā ir aptuveni pusmiljons gabalu gadā. Tomēr, ņemot vērā sadarbības trūkumu un citus datus, nekas cits neliecina, ka nākotnē Ķīna spētu absorbēt neizmantoto jaudu. Taču, kā jau minēts 56. un 57. apsvērumā, gaidāms, ka Savienības tirgus piesaistītu pārskatāmo ražojumu.

            3.2.6.   Savienības tirgus pievilcīgums

                  (56)

                  Savienības tirgus vienmēr ir bijis pievilcīgs Ķīnas ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotājiem eksportētājiem. To apliecina to pastāvīgā klātbūtne kopš sākotnējās izmeklēšanas, kā arī centieni pagātnē apiet piemērojamos pasākumus caur Taizemi, kā minēts 3. apsvērumā, un nedaudz pārveidojot 7. apsvērumā minēto ražojumu.

                  (57)

                  Bez tam Savienības tirgus pievilcīgumu apliecina 54. apsvērumā minētais fakts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji Savienības tirgū var prasīt augstākas cenas nekā caurmērā citu trešo valstu tirgos.

            3.3.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

                  (58)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, ir liela iespējamība, ka dempings turpinātos. Tik tiešām, spriežot pēc dempinga starpībām, kas konstatētas PIP laikā attiecībā uz importu Savienības tirgū, ir iespējams, ka imports no Ķīnas turpināsies par dempinga cenām. Turklāt, ņemot vērā, ka Ķīnā ir pieejama ievērojama ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kaut arī nekas neliecina par absorbcijas spēju, un, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu, ir iespējams, ka šāds imports Savienības tirgū turpināsies lielos daudzumos, kas varētu vēl vairāk pieaugt tad, ja pasākumi zaudētu spēku.

            4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

      4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

                  (59)

                  Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja seši ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                  (60)

                  Uz anketas jautājumiem atbildēja tikai pieci Savienības ražotāji. Sestais Savienības ražotājs vēlējās sadarboties, bet neatbildēja uz anketas jautājumiem. Tā ražošanas apjoms atbilst 2 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Tādējādi Komisija savus konstatējumus var izdarīt, ņemot vērā piecus ražotājus, kas pārstāv 98 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma, kā arī aplēsi attiecībā uz sesto ražotāju, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta reprezentativitātes pārbaudē.

            4.2.   Patēriņš Savienībā

                  (61)

                  Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.

                  (62)

                  Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms tika noteikts, ņemot vērā piecu Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un attiecībā uz sesto uzņēmumu – aplēsi, kuras pamatā ir tā tirgus daļa.

                  (63)

                  Tādējādi patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

                     1. tabula

                     Patēriņš Savienībā

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Patēriņš Savienībā (gab.)

                              363 641

                              543 535

                              427 879

                              529 212

                                 Indekss (2013. g. = 100)

                                 100

                                 149

                                 118

                                 146

                                 Avots: Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat statistika.

                  (64)

                  No 2013. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 46 %. 2014.–2015. gadā tas samazinājās, bet PIP laikā atkal palielinājās, sasniedzot līmeni, kas bija līdzīgs kā 2014. gadā.

            4.3.   Imports no attiecīgās valsts

                  (65)

                  Neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, tāpēc Komisija, lai noteiktu apjomu un cenas importam no ĶTR uz Savienību attiecīgajā periodā, izmantoja statistiku, kas bija pieejama no Eurostat.

            4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

                  (66)

                  Importam no attiecīgās valsts Savienībā un tā tirgus daļai bija šāda dinamika:

                     2. tabula

                     Importa apjoms un tirgus daļa

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Imports no Ķīnas (gab.)

                              239 251

                              113 929

                              85 976

                              85 482

                                 Indekss

                                 100

                                 48

                                 36

                                 36

                              Ķīnas tirgus daļa (%)

                              66

                              21

                              20

                              16

                                 Indekss

                                 100

                                 32

                                 31

                                 25

                                 Avots: Eurostat statistika.

                  (67)

                  Attiecīgajā periodā importa apjoms no Ķīnas samazinājās par 64 %. Samazināšanās notika pārsvarā 2013.–2015. gadā, savukārt PIP laikā importa apjoms bija līdzīgs kā 2015. gadā.

                  (68)

                  Samazināšanās jāaplūko, ņemot vērā to, ka 2013. gadā pēc 5. apsvērumā minētās starpposma pārskatīšanas palielinājās antidempinga maksājums (no 46,7 % līdz 70,8 %).

                  (69)

                  Attiecīgajā periodā Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās no 66 % līdz 16 % – kopumā tas ir kritums par 50 procentu punktiem (jeb 75 %).

            4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

                  (70)

                  Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās svērtās cenas dinamika:

                     3. tabula

                     Importa cenas

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Importa no Ķīnas cenas (EUR/gab.)

                              117

                              119

                              146

                              154

                                 Indekss

                                 100

                                 102

                                 125

                                 132

                              Cenas neietver piemērojamos antidempinga maksājumus.

                                 Avots: Eurostat statistika.

                  (71)

                  Attiecīgajā periodā importa no Ķīnas cenas pastāvīgi palielinājās, kopumā no 2013. gada līdz PIP – par 32 %.

                  (72)

                  Neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, nesadarbojās, tāpēc Komisija cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā noteica, salīdzinot:

                              —

                              vidējo svērto Savienības ražotāja pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģēta EXW līmenī, un

                              —

                              vidējo importa no Ķīnas cenu, kas balstīta uz Eurostat statistiku un ietver antidempinga maksājumus.

                  (73)

                  Tādējādi PIP laikā importa no Ķīnas cenas bija par 1,9 % (vai par 41 %, ja importa no Ķīnas cenas ņem vērā bez antidempinga maksājumiem) mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

            4.4.   Imports no trešām valstīm

                  (74)

                  Importa apjoms Savienībā no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti, ir atspoguļots nākamajā tabulā. Šī daudzumu un cenu tendence ir iegūta, izmantojot Eurostat datus. Tādējādi importam no trešām valstīm Savienībā bija šāda dinamika:

                     4. tabula

                     Importa apjomi no trešām valstīm, to tirgus daļa un cenas

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                                 Malaizija (gab.)

                                 2 933

                                 252 004

                                 136 046

                                 182 177

                                 Indekss

                                 100

                                 8 592

                                 4 638

                                 6 211

                              Tirgus daļa (%)

                              1

                              46

                              32

                              34

                                 Indekss

                                 100

                                 5 748

                                 3 942

                                 4 268

                              Vidējā cena (EUR/gab.)

                              118

                              146

                              153

                              149

                                 Indekss

                                 100

                                 124

                                 130

                                 127

                                 Vjetnama (gab.)

                                 6 817

                                 22 133

                                 30 329

                                 58 512

                                 Indekss

                                 100

                                 325

                                 445

                                 858

                              Tirgus daļa (%)

                              2

                              4

                              7

                              11

                                 Indekss

                                 100

                                 217

                                 378

                                 590

                              Vidējā cena (EUR/gab.)

                              112

                              123

                              141

                              135

                                 Indekss

                                 100

                                 110

                                 126

                                 121

                                 Citas trešās valstis
                                  (*1)
                                 (gab.)

                                 6 893

                                 9 328

                                 11 442

                                 17 528

                                 Indekss

                                 100

                                 135

                                 166

                                 254

                              Tirgus daļa (%)

                              2

                              2

                              3

                              3

                                 Indekss

                                 100

                                 91

                                 141

                                 175

                              Vidējā cena (EUR/gab.)

                              951

                              430

                              288

                              346

                                 Indekss

                                 100

                                 45

                                 30

                                 36

                                 Kopā trešās valstis (gab.)

                                 16 643

                                 283 465

                                 177 817

                                 258 217

                                 Indekss

                                 100

                                 1 703

                                 1 068

                                 1 552

                              Tirgus daļa (%)

                              5

                              52

                              42

                              49

                                 Indekss

                                 100

                                 1 139

                                 908

                                 1 066

                              Vidējā cena (EUR/gab.)

                              461

                              153

                              160

                              160

                                 Indekss

                                 100

                                 33

                                 35

                                 35

                  (75)

                  Importa apjomi no trešo valstu tirgiem attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās (no 16 643 gabaliem 2013. gadā līdz 258 217 gabaliem PIP laikā). PIP laikā to kopējā tirgus daļa sasniedza 49 %. Šāds palielinājums būtu jāskata, ņemot vērā 69. apsvērumā aplūkoto no Ķīnas veiktā importa tirgus daļas zaudējumu (– 75 %).

                  (76)

                  Vidējā importa cena no trešām valstīm no 2013. gada līdz PIP pieauga par 13 %.

                  (77)

                  Šā importa ietvaros apjomi no Malaizijas attiecīgajā periodā krasi palielinājās, un no Malaizijas veiktā importa tirgus daļa pieauga no 1 % 2013. gadā līdz 34 % PIP laikā. Importa no Malaizijas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 27 %. PIP laikā tās bija vidēji par 3 % zemākas nekā Ķīnas cenas (bez antidempinga maksājumiem) un par 13 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

                  (78)

                  Importa apjomi no Vjetnamas līdzīgi pieauga ievērojamā mērā, un tā tirgus daļa no 2013. gada līdz PIP pieauga no 2 % līdz 11 %. Importa cenas no Vjetnamas attiecīgajā periodā palielinājās par 21 %. PIP laikā tās bija vidēji par 12 % zemākas nekā Ķīnas cenas (bez antidempinga maksājumiem) un par 22 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

            5.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

      5.1.   Vispārīgas piezīmes

                  (79)

                  Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                  (80)

                  Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem un aplēsē par sesto ražotāju, kuras pamatā ir informāciju, kas sniegta reprezentativitātes pārbaudē. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, ko atbildēs uz anketas jautājumiem norādījuši pieci Savienības ražotāji, kas atbildes sniedza.

                  (81)

                  Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

                  (82)

                  Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības vidējās izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

            5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

      5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                  (83)

                  Attiecīgajā periodā kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

                     5. tabula

                     Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Ražošanas apjoms (gab.)

                              134 632

                              187 979

                              194 129

                              226 379

                                 Indekss

                                 100

                                 140

                                 144

                                 168

                              Ražošanas jauda (gab.)

                              412 539

                              412 305

                              422 716

                              422 862

                                 Indekss

                                 100

                                 100

                                 102

                                 103

                              Jaudas izmantojums (%)

                              33

                              46

                              46

                              54

                                 Indekss

                                 100

                                 140

                                 141

                                 164

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, aplēse par sesto ražotāju (ņemta vērā reprezentativitātes pārbaudē sniegtā informācija).

                  (84)

                  No 2013. gada līdz PIP Savienības ražošanas apjoms stabili pieauga, visā attiecīgajā periodā – par 68 %, savukārt tās ražošanas jauda saglabājās visnotaļ stabila, tajā pašā periodā palielinoties tikai par 3 %. Rezultātā jaudas izmantojums pieauga par 64 %. Neskatoties uz šo pieaugumu, jaudas izmantojums saglabājās zemā līmenī un PIP laikā sasniedza vien 54 %.

            5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                  (85)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai bija šāda dinamika:

                     6. tabula

                     Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Pārdošanas apjoms (gab.)

                              107 747

                              146 141

                              164 086

                              185 513

                                 Indekss

                                 100

                                 136

                                 152

                                 172

                              Tirgus daļa (%)

                              30

                              27

                              38

                              35

                                 Indekss

                                 100

                                 91

                                 129

                                 118

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, aplēse par sesto ražotāju (ņemta vērā reprezentativitātes pārbaudē sniegtā informācija).

                  (86)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā pastāvīgi un būtiski palielinājās – kopumā par 72 %.

                  (87)

                  2013.–2014. gadā tirgus daļa samazinājās par 9 %, jo pārdošanas apjomi pieauga lēnāk (par 36 %) nekā patēriņš (par 49 %). Nākamajā gadā pārdošanas apjoms turpināja palielināties, proti, palielinājās par 12 %, savukārt patēriņš kritās par 21 %. Rezultātā tirgus daļa pieauga par 42 %. Visbeidzot, no 2015. gada līdz PIP tirgus daļa samazinājās par 8 %.

            5.2.3.   Izaugsme

                  (88)

                  No 2013. gada līdz PIP pārdošanas apjoms palielinājās (par 72 %) pieaugoša patēriņa (par 34 %) kontekstā, kas aplūkots 64. apsvērumā. Turklāt, kā norādīts 75. apsvērumā, attiecīgajā periodā par 34 % palielinājās arī importa apjoms no citām trešām valstīm (izņemot Ķīnu), savukārt importa no Ķīnas apjoms samazinājās par 64 % (sk. 67. apsvērumu). Rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 30 % 2013. gadā līdz 35 % PIP laikā (par 5 procentu punktiem).

            5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                  (89)

                  Attiecīgajā periodā nodarbinātībai un ražīgumam bija šāda dinamika:

                     7. tabula

                     Nodarbinātība un ražīgums

                              Indekss

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Nodarbināto skaits

                              222

                              265

                              271

                              289

                                 Indekss

                                 100

                                 119

                                 122

                                 130

                              Ražīgums (gab. uz nodarbināto)

                              607

                              710

                              716

                              785

                                 Indekss

                                 100

                                 117

                                 118

                                 129

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, aplēse par sesto ražotāj (ņemta vērā reprezentativitātes pārbaudē sniegtā informācija).

                  (90)

                  Savienības ražošanas nozares nodarbināto skaits attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. Ražošanas apjomam tajā pašā periodā pieaugot vēl straujāk (t. i., par 68 %), ražīgums, kas atspoguļo viena nodarbinātā saražoto gabalu skaitu, palielinājās par 29 %.

            5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                  (91)

                  Antidempinga pasākumi pret importu no ĶTR vispirms tika noteikti 2005. gadā. 2013. gadā pēc starpposma pārskatīšanas pasākumu apjoms tika palielināts.

                  (92)

                  Tika konstatēts, ka PIP laikā, kā noteikts 40. un 46. apsvērumā, dempinga starpības pārsniedza de minimis līmeni. Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR samazinājās par 34 %, kas nozīmē arī to, ka Ķīnas tirgus daļa samazinājās no 66 % 2013. gadā līdz 16 % PIP laikā. Kā aprakstīts 73. apsvērumā, PIP laikā Savienības tirgū Ķīnas importa cenas bija par 1,9 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tāpēc spēkā esošos antidempinga pasākumus var uzskatīt par efektīviem. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare spēja ievērojami palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, pozitīvi ietekmējot savu finansiālo stāvokli, tāpēc spēja sākt atgūšanos no pagātnes dempinga ietekmes.

            5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

      5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

                  (93)

                  Attiecīgajā periodā piecu Savienības ražotāju vidējām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā bija šāda dinamika:

                     8. tabula

                     Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/gab.)

                              304

                              283

                              280

                              277

                                 Indekss

                                 100

                                 93

                                 92

                                 91

                              Vienības ražošanas izmaksas (EUR/gab.)

                              321

                              285

                              285

                              264

                                 Indekss

                                 100

                                 89

                                 89

                                 82

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (94)

                  Savienības ražošanas nozares vienības vidējās pārdošanas cenas kopumā samazinājās par 9 %. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 18 %. Izmaksas samazinājās galvenokārt tāpēc, ka samazinājās izejvielu (proti, tērauda) cena.

            5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                  (95)

                  Attiecīgajā periodā to piecu Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, bija šāda dinamika:

                     9. tabula

                     Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                              31 607

                              35 860

                              32 403

                              30 519

                                 Indekss

                                 100

                                 113

                                 103

                                 97

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (96)

                  No 2013. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu Savienības ražotāja nodarbināto samazinājās par 3 %. Vispirms 2013. un 2014. gadā tās palielinājās, bet tad pastāvīgi samazinājās un PIP laikā sasniedza zemāku līmeni nekā 2013. gadā.

            5.3.3.   Krājumi

                  (97)

                  Attiecīgajā periodā to piecu Savienības ražotāju krājumu līmenim, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, bija šāda dinamika:

                     10. tabula

                     Krājumi

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Krājumi perioda beigās (gab.)

                              5 949

                              9 509

                              6 011

                              8 048

                                 Indekss

                                 100

                                 160

                                 101

                                 135

                              Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%)

                              4

                              5

                              3

                              4

                                 Indekss

                                 100

                                 114

                                 70

                                 80

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (98)

                  Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās no 2013. līdz 2014. gadam palielinājās par 60 %, savukārt no 2014. līdz 2015. gadam ievērojami samazinājās (par 59 %). No 2015. gada līdz PIP krājumi atkal palielinājās, proti, par 34 %. Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās kopumā palielinājās par 35 %.

                  (99)

                  Tomēr, ja aplūko krājumus perioda beigās, izteiktus procentos no ražošanas apjoma, attiecīgajā periodā tie ir samazinājušies par 20 %.

            5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                  (100)

                  Attiecīgajā periodā to piecu Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, bija šāda dinamika:

                     11. tabula

                     Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte
                              (% no pārdošanas apgrozījuma)

                              – 5,7

                              – 0,7

                              – 1,7

                              4,6

                                 Indekss

                                 100

                                 187

                                 170

                                 281

                              Naudas plūsma (EUR)

                              1 351 755

                              850 864

                              3 391 912

                              4 086 913

                                 Indekss

                                 100

                                 63

                                 251

                                 302

                              Neto ieguldījumi (EUR)

                              689 176

                              2 072 908

                              782 675

                              837 146

                                 Indekss

                                 100

                                 301

                                 114

                                 121

                              INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

                              – 96

                              – 9

                              – 23

                              68

                                 Indekss

                                 100

                                 190

                                 176

                                 270

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (101)

                  Komisija noteica to piecu Savienības ražotāju rentabilitāti, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte uzlabojās no – 5,7 % 2013. gadā līdz + 4,6 % PIP laikā. Visā attiecīgajā periodā, izņemot PIP, Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus.

                  (102)

                  Naudas plūsma, kas ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, attiecīgajā periodā divkārt palielinājās.

                  (103)

                  Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 21 %, jo īpaši 2014. gadā, kad tie bija par 201 % lielāki nekā iepriekšējā gadā. Tas galvenokārt skaidrojams ar to, ka viens Savienības ražotājs iegādājās darījumdarbības vienību, kura daļēji ražo ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus.

                  (104)

                  Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Rentabilitāte uzlabojās no – 96 % 2013. gadā līdz 68 % PIP laikā. Kopumā attiecīgajā periodā ienākuma no ieguldījumiem pieaugums (+ 170 %) visnotaļ atbilst rentabilitātes pieaugumam (181 %).

            5.4.   Secinājums par kaitējumu

                  (105)

                  Antidempinga maksājumu dēļ, jo īpaši kopš tie 2013. gadā pēc 5. apsvērumā minētās starpposma pārskatīšanas tika palielināti līdz 70,8 %, Savienības ražošanas nozare spēja sākt atgūšanos no pagātnē kaitējumu radošā dempinga sekām.

                  (106)

                  Attiecīgajā periodā gandrīz visiem rādītājiem, proti, ražošanas apjomam, jaudas izmantojumam, pārdošanas apjomam, nodarbinātībai, ražīgumam, krājumiem, ienākumam no ieguldījumiem un, visbeidzot, rentabilitātei, vērojami izteikti uzlabojumi. Daļēji pateicoties zemākām izejvielu cenām un ražošanas apjoma pieaugumam, samazinājās vienības ražošanas izmaksas.

                  (107)

                  Tomēr Savienības ražošanas nozare sāka atgūties no pagātnes dempinga nesen, un atgūšanās vēl aizvien nav stabila. To pierāda fakts, ka Savienības ražošanas nozares uzskaitē peļņa fiksēta tikai attiecīgā perioda beigās, t. i., PIP laikā. Līdzīgi, krasi pieaugot patēriņam (+ 46 %), Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu tirgus daļu tikai par 5 procentu punktiem.

                  (108)

                  Var secināt, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Kā jau minēts, Savienības ražošanas nozare sākusi atgūties nesen, tāpēc tās situācija vēl aizvien nav stabila.

            6.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

      6.1.   Ievadpiezīme

                  (109)

                  Izmeklēšana apliecina, ka PIP laikā imports no Ķīnas tika veikts par dempinga cenām un ka, pasākumiem zaudējot spēku, dempings varētu turpināties.

                  (110)

                  Ņemot vērā konstatējumu, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums, tika analizēts, vai, pasākumiem zaudējot spēku, atsāktos būtiskais kaitējums. Lai veiktu šo analīzi, Komisija ņēma vērā 49.–57. apsvērumā aprakstītos konstatējumus, proti:

                              —

                              ievērojamo ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā (49.–51. apsvērums),

                              —

                              Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta praksi citu trešo valstu tirgos (52.–55. apsvērums) un

                              —

                              Savienības tirgus pievilcīgumu (56. un 57. apsvērums).

                  (111)

                  Bez tam Komisija novērtēja iespējamo importa no Ķīnas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari gadījumā, ja tas atsāktos ievērojamos daudzumos.

            6.2.   Iespējamie importa no Ķīnas cenu līmeņi Savienības tirgū

                  (112)

                  Lai novērtētu iespējamo importa no Ķīnas cenu līmeni Savienības tirgū gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, Komisija izmantoja importa no Ķīnas cenu bez antidempinga maksājumiem, kas piemērojami PIP laikā. Tādējādi, kā jau atklāts 73. apsvērumā, Ķīnas cenas varētu būt vidēji par aptuveni 41 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

                  (113)

                  Savienības ražošanas nozarei saskaroties ar tādu cenu spiedienu lielos apjomos, tās rentabilitāte varētu tūlītēji pasliktināties tādā mērā, ka tā riskētu atkal ciest zaudējumus. Faktiski Savienības ražošanas nozare katrā ziņā būtu spiesta samazināt cenas, un tas tieši negatīvi ietekmētu tās rentabilitāti. No otras puses, cenšoties saglabāt rentabilitāti, tā varētu izlemt, ka saglabās savu cenu līmeni nemainītu. Taču, kā novērots pagātnē, tas negatīvi ietekmētu pārdošanas apjomu, un tas nāktu par labu Ķīnas eksportētājiem. Samazinot pārdošanas apjomu, palielinātos arī fiksēto izmaksu daļa par gabalu, jo īpaši ņemot vērā to, ka šī ir kapitālietilpīga nozare. Savukārt tas negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tāpēc saglabāt Savienības tirgū līdzīgu pārdošanas cenu līmeni kā PIP laikā nevar uzskatīt par dzīvotspējīgu stratēģiju, jo ilgtermiņā tā nebūtu noturīga.

                  (114)

                  Turklāt iepriekš minētais scenārijs būtu reālistisks arī tad, ja ņemtu vērā patēriņa pieaugumu. Faktiski, ņemot vērā Ķīnā pieejamo lielo neizmantoto jaudu, kura varētu nodrošināt iespēju eksportēt uz Savienības tirgu par cenām, kas ir par aptuveni 41 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Savienības ražošanas nozare nespētu tikt galā ar gaidāmo importa no Ķīnas atsākšanos ievērojamos apjomos un tas ne tikai pārņemtu Savienības ražošanas nozares pašreizējo tirgus daļu, bet varētu pārņemt arī apjomus, kas būtu tirgū nepieciešami patēriņa pieauguma dēļ. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka importa no Ķīnas tirgus daļa pirmās termiņbeigu pārskatīšanas PIP laikā bija pat 83 %.

                  (115)

                  Visbeidzot, PIP laika mērķa cenas samazinājuma starpība, kura tika noteikta, balstoties uz importa no Ķīnas cenām bez maksājuma, sasniedza aptuveni 75 %, un tā ļauj pamatoti aplēst iespējamās mērķa cenas samazinājuma starpības gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

            6.3.   Ietekme, ko izraisījis imports no citām trešām valstīm

                  (116)

                  Kā aprakstīts 77. apsvērumā, attiecīgajā periodā tirgū ar pieaugošu patēriņu imports no Malaizijas pārņēma lielu daļu no Ķīnas tirgus daļas. Tādējādi Malaizija ir ieguvusi 33 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt Ķīna ir zaudējusi 50 procentu punktus. Vienlaikus Savienības ražošanas nozare ir ieguvusi tikai 5 procentu punktus.

                  (117)

                  Kā parādīts 112. apsvērumā, pasākumiem zaudējot spēku, importa no Ķīnas cenas varētu būt ievērojumi mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Attiecīgajā periodā importa no Ķīnas cenas (bez antidempinga maksājumiem) pastāvīgi ir arī bijušas zemākas nekā importa cenas no Malaizijas tajā pašā periodā, izņemot PIP, kad tās bija par 3 % augstākas.

                  (118)

                  Ķīnas ražotāji eksportētāji, iespējams, varētu vēl vairāk samazināt savas cenas, lai atgūtu tirgus daļu. Šajā ziņā Ķīnas eksporta datubāzē reģistrētais eksporta cenu līmenis no Ķīnas uz citām trešām valstīm sniedz ļoti skaidru norādi, kas aprakstīta 54. apsvērumā (16).

                  (119)

                  Tādējādi var gaidīt, ka imports no Ķīnas par zemām cenām varētu ietekmēt gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus, gan importa apjomus no Malaizijas. Savienības ražošanas nozares cenas vidēji bija augstākas nekā importa cenas no Malaizijas, tāpēc var arī gaidīt, ka importam no Ķīnas varētu būt lielāka negatīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozares veikto pārdošanu nekā importam no Malaizijas, jo Savienības ražošanas nozares klientiem stimuls pārorientēties uz Ķīnas piegādātājiem būs daudz lielāks nekā Malaizijas piegādātāju klientiem.

                  (120)

                  Tādējādi imports no Ķīnas, kas varētu (atkal) ienākt Savienības tirgū par zemām cenām, spētu atgūt tirgus daļu galvenokārt uz Savienības ražošanas nozares rēķina.

                  (121)

                  Attiecībā uz importu no Vjetnamas, kura tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 9 procentu punktiem, patlaban tiek veikta 7. apsvērumā minētā pretapiešanas izmeklēšana, kas tika sākta, pamatojoties uz apgalvojumu, ka šim importam ir Ķīnas izcelsme.

                  (122)

                  Kā parādīts 78. apsvērumā, visā attiecīgajā periodā importa cena no Vjetnamas bija zemāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena. Kā jau minēts, tāpēc tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares klientiem stimuls pārorientēties uz importu par zemām cenām no Ķīnas būs lielāks nekā Vjetnamas piegādātāju klientiem. Izņemot 2014. gadu, Vjetnamas piegādātāji Savienības tirgū pārdeva ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus par cenām, kas bija zemākas nekā importa cenas no Ķīnas. Tādējādi var gaidīt, ka importam no Ķīnas negatīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari varētu būt lielāka nekā uz importu no Vjetnamas.

            6.4.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

                  (123)

                  Kopumā izmeklēšanā tika atklāts, ka PIP laikā imports no Ķīnas tika veikts par dempinga cenām. Turklāt Komisija konstatēja, ka ĶTR ir ievērojama ražošanas jauda un neizmantotā jauda, tā atzina, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod par zemākām cenām trešo valstu tirgos nekā Savienības tirgū, ņēma vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju pastāvīgo klātbūtni Savienības tirgū un ievēroja centienus apiet piemērojamos pasākumus. Bez tam Komisija aplēsa, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, iespējamā cena importam no Ķīnas būtu ievērojami mazāka nekā cenas un mērķa cenas Savienībā. Visbeidzot, Komisija atzina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, importam no citām trešām valstīm būs mazāka ietekme uz Savienības ražošanas nozari nekā importam no Ķīnas. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

            7.   SAVIENĪBAS INTERESES

                  (124)

                  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, spriežot pēc šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem, būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

            7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                  (125)

                  Komisija konstatēja, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozare sākusi atgūties no pagātnes dempinga. Tomēr, ja pasākumi pret Ķīnu tiktu atcelti, ir iespējams, ka kaitējums atkārtotos, jo Savienības ražošanas nozarei vajadzētu saskarties ar importu par dempinga cenām no Ķīnas ievērojamos apjomos un ievērojamu cenu spiedienu.

                  (126)

                  Rezultātā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis varētu pasliktināties, izraisot ievērojamus pārdošanas apjomu un tirgus daļas zaudējumus, un tai, iespējams, būtu jācieš zaudējumi.

                  (127)

                  Savukārt, ja pasākumi tiktu saglabāti, Savienības ražošanas nozare varētu nostiprināt savu nesen iegūto pozitīvo ekonomisko stāvokli.

            7.2.   Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses

                  (128)

                  Izmeklēšanas sākumposmā Komisija sazinājās ar divpadsmit zināmajiem importētājiem un deviņiem zināmajiem lietotājiem. Neviens importētājs neatbildēja uz atlases veidlapas jautājumiem un nenāca klajā ar piezīmēm. Līdzīgi arī neviens lietotājs nesniedza piezīmes.

                  (129)

                  Tiek atgādināts, ka izmeklēšanā, kuras rezultātā 2005. gadā tika noteikti sākotnējie pasākumi, un termiņbeigu pārskatīšanā, kuras rezultātā 2011. gadā minētie pasākumi tika paplašināti, tika konstatēts, ka pasākumi nevarētu nopietni ietekmēt importētājus/lietotājus Savienībā.

                  (130)

                  Nebija jaunu pierādījumu, kas liktu izdarīt citādu secinājumu, tāpēc Komisija secina, ka pasākumu turpināšana vērā ņemamā mērā neietekmēs importētājus vai lietotājus Savienībā.

            7.3.   Secinājums par Savienības interesēm

                  (131)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Savienības interešu ziņā nav pārliecinošu iemeslu, kas pamatotu, kāpēc nebūtu jāsaglabā galīgie antidempinga pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importam.

            8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                  (132)

                  Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā antidempinga pasākumus. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Netika iesniegtas piezīmes, kas apstrīdētu iepriekš minētos konstatējumus.

                  (133)

                  No iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem izriet, ka atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importam.

                  (134)

                  Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      1.   To Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t. i., šasijas un hidraulikas, importam, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 (Taric kodi 8427900011, 8427900013 un 8427900019) un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8431200011, 8431200013 un 8431200019), ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu, ko attiecina uz šo pašu ražojumu, kuru importējot uzrāda ar tā saukto “svara rādījuma sistēmu”, kas ietver svēršanas mehānismu, kurš nav iebūvēts šasijā, proti, nav iebūvēts dakšās, un kuru patlaban klasificē ar Taric kodiem 8427900030 un 8431200050. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, kuras paredzētas paliktņu pārkraušanai, un tie ir konstruēti tā, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli stumtu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji); ii) kraut paliktņus citu uz cita (krāvēji kaudzē); iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji); vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).
      2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tālāk minēto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:

                  Uzņēmums

                  Maksājuma likme (%)

                     Taric papildu kods

                     Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economic Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 31300, PRC

                  70,8

                  A603

                     Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd

                  54,1

                  A070

                  Visi pārējie uzņēmumi

                  70,8

                  A999

            3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
      2. pants
      Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 29. novembrī

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

         (2)  Padomes 2005. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 1174/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.).

         (3)  Padomes 2008. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 684/2008, ar ko precizē jomu antidempinga pasākumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 piemēroti tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (OV L 192, 19.7.2008., 1. lpp.).

         (4)  Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 499/2009, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, attiecina uz šā paša ražojuma importu, to nosūtot no Taizemes un deklarējot vai nedeklarējot kā Taizemes izcelsmes ražojumu (OV L 151, 16.6.2009., 1. lpp.).

         (5)  Padomes 2011. gada 10. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1008/2011, ar ko pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts (OV L 268, 13.10.2011., 1. lpp.).

         (6)  Padomes 2013. gada 22. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 372/2013, ar ko pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam (OV L 112, 24.4.2013., 1. lpp.).

         (7)  Komisijas 2014. gada 4. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 946/2014, ar kuru pēc pārskatīšanas saistībā ar “jaunu eksportētāju”, kura veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktam, groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam (OV L 265, 5.9.2014., 7. lpp.).

         (8)  Komisijas 2016. gada 8. augusta Īstenošanas regula (ES) 2016/1346, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011, kura grozīta ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2013, noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, attiecina uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nedaudz pārveidotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importu (OV L 214, 9.8.2016., 1. lpp.).

         (9)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 34, 29.1.2016., 15. lpp.).

         (10)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam (OV C 373, 12.10.2016., 3. lpp.).

         (11)  Komisijas 2017. gada 19. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2017/1348, ar ko sāk izmeklēšanu, kura skar ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011, kas grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2013, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas varētu notikt, nosūtot importu no Vjetnamas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Vjetnamas izcelsme, un ar ko uz šādu importu attiecina reģistrāciju (OV L 188, 20.7.2017., 1. lpp.).

         (12)  www.trademap.org, Market Analysis and Research, International Trade Centre (ITC).

         (13)  Labojums Komisijas 2016. gada 8. augusta Īstenošanas regulā (ES) 2016/1346, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1008/2011, kura grozīta ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2013, noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, attiecina uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nedaudz pārveidotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju importu (OV L 202, 3.8.2017., 8. lpp.).
      (14)

         Avots: ASV Starptautiskās tirdzniecības komisijas datubāze International Trade Commission Interactive Trade DataWeb (USITC DataWeb), kurā dati izgūti no ASV Bureau of the Census.

         (15)  Attiecīgais Ķīnas eksporta statistikas datubāzes preču kods ietver arī citus ražojumus, proti, “kravas transportētājus ar celšanas vai takelāžas ierīcēm, bez motora”, kam ir lielāka vienības vērtība. Izmantojot šādu datubāzi, iespējams novērtēt par augstu ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju eksporta cenas.

         (*1)  Izņemot Malaiziju un Vjetnamu.

         Avots: Eurostat statistika un statistika, kas pieejama 14. panta 6. punkta datubāze (par Malaiziju 2014. g.).

         (16)  Tiek atgādināts, ka attiecīgais Ķīnas eksporta statistikas datubāzes KN kods ietver arī citus ražojumus, proti, “kravas transportētājus ar celšanas vai takelāžas ierīcēm, bez motora”, kam ir lielāka vienības vērtība.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2204 (2017. gada 17. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Međimursko meso 'z tiblice” (AĢIN))

text:
               30.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 314/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2204
   (2017. gada 17. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Međimursko meso 'z tiblice” (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Međimursko meso 'z tiblice”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Međimursko meso 'z tiblice” būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums “Međimursko meso 'z tiblice” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 17. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 252, 3.8.2017., 17. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2213 (2017. gada 30. novembris), ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/271, ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 925/2009 noteikts konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam, attiecinot to uz konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju

text:
               1.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 316/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2213
   (2017. gada 30. novembris),
   ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/271, ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 925/2009 noteikts konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam, attiecinot to uz konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 13. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 925/2009 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu par alumīnija foliju, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnā. Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 (3) Komisija 2015. gada 17. decembrī pagarināja pasākumus vēl uz pieciem gadiem vienīgi eksportam no Ķīnas un izbeidza pasākumus attiecībā uz Brazīliju.

               (2)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/271 (4) (“regula”) galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam, tika paplašināts, attiecinot to arī uz konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju.

               (3)

               Regulas 1. panta 1. punktā ir atsauce uz Regulu (EK) Nr. 925/2009, paplašinot piemērojamos antidempinga maksājumus, lai tos attiecinātu arī uz konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju. Tomēr, tā kā pasākumi attiecībā uz Armēniju un Brazīliju vairs nav spēkā, pareizi būtu bijis jāatsaucas uz vienīgi Ķīnai piemērojamo spēkā esošo pasākumu juridisko pamatu, proti, Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384. Tāpēc ir lietderīgi ar atpakaļejošu spēku grozīt regulas 1. panta 1. punktu, tajā atsaucoties uz Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384, nevis uz Regulu (EK) Nr. 925/2009.

               (4)

               Lai samazinātu apiešanas risku, regulas 1. panta 3. punktā ir precizēts, ka atbrīvojumus, kas piešķirti minētā panta 2. punktā konkrēti minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins. Šim rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas regulas 1. panta 3. punktā.

               (5)

               Kopš regulas stāšanās spēkā šis rēķins rada grūtības valstu muitas dienestiem, jo to var izsniegt vienīgi ražotājs. Tomēr attiecīgajā izmeklēšanā atklājās, ka ražotāji eksportētāji, kas uzskaitīti regulas 1. panta 2. punktā, parasti eksportē ar nesaistītu tirgotāju starpniecību. Tādējādi tie nevar izpildīt šo prasību bez būtiskiem darījumdarbības traucējumiem. Proti, lai šie ekonomikas dalībnieki izpildītu regulas 1. panta 3. punkta prasības, tie būtu spiesti mainīt tirdzniecības kanālus un sākt pārdot savus ražojumus tieši uz Savienību, jo pašreizējo pārdošanas kanālu saglabāšana, t. i., pārdošana ar nesaistītu tirgotāju starpniecību, var radīt situāciju, kad tiem piemēro antidempinga maksājuma likmi, kas noteikta ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2384 1. panta 2. punktu.

               (6)

               Ražotāji eksportētāji, kas uzskaitīti regulas 1. panta 2. punktā, ražo pārveidoto alumīnija foliju. Pārveidotajai alumīnija folijai ir citādas tehniskās īpašības, citādi izplatīšanas kanāli un citāds galapatēriņš nekā ražojumam, uz ko attiecas regula. Tā nekonkurē ar attiecīgo ražojumu, un to arī nebija paredzēts iekļaut ražojumu klāstā, taču to nevarēja izslēgt no ražojuma definīcijas regulas 60.–72. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Turklāt šie ražotāji eksportētāji tika pārbaudīti uz vietas, kā paskaidrots regulas 80. apsvērumā, un tika konstatēts, ka tie iepriekš navražojuši attiecīgo ražojumu, uz kuru attiecas regula. Tādēļ Komisija uzskata – risks, ka šie ražotāji eksportētāji nākotnē mēģinātu apiet pasākumus, ir neliels.

               (7)

               Komisija secināja, ka būtu nesamērīgi apgrūtinoši pieprasīt atbrīvotajiem uzņēmumiem, kas uzskaitīti regulas 1. panta 2. punktā, mainīt to ierasto darījumdarbības praksi un sākt pārdot tieši uz Savienību. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi regulā svītrot šo prasību. Tādējādi ražotājiem eksportētājiem, kas uzskaitīti regulas 1. panta 2. punktā, nebūs pienākuma izsniegt šādu rēķinu.

               (8)

               Jebkurā gadījumā šīs prasības svītrošanai nevajadzētu kavēt muitas dienestus veikt attiecīgā sūtījuma papildu pārbaudes saskaņā ar konkrētā importa riska profilu, lai tie varētu pārliecināties, ka dokumentos ir norādīts pareizais ražotājs.

               (9)

               Lai nodrošinātu juridisko noteiktību ekonomikas dalībniekiem, turklāt ir lietderīgi noteikt, ka minētos grozījumus piemēro ar atpakaļejošu spēku, sākot no dienas, kad regula stājās spēkā. Tas ir saskaņā ar esošo Eiropas Tiesu judikatūru, jo grozījums tiek veikts samērīgā termiņā, lai attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem nebūtu radusies tiesiskā paļāvība. Jebkurā gadījumā ekonomikas dalībnieku, kuri eksportē uz Savienību, darījumdarbība netiks nepamatoti ietekmēta, jo šīs prasības svītrošana rada juridisko noteiktību saistībā ar importu Savienībā gan ražotājiem eksportētājiem no Ķīnas, gan arī importētājiem Savienībā (5).

               (10)

               Komisija 2017. gada 7. augustā visām ieinteresētajām personām izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, saskaņā ar kuriem tā uzskatīja šo grozījumu par nepieciešamu, un aicināja tās sniegt piezīmes.

               (11)

               Pieprasījuma iesniedzējs, kas bija lūdzis veikt maksājumu paplašināšanu, iebilda pret Komisijas priekšlikumu atcelt prasību uzrādīt rēķinu, ko izrakstījis ražotājs. Tas jo īpaši apgalvoja, ka, atceļot šo prasību, Komisija varētu radīt pasākumu papildu apiešanas risku un tādējādi arī papildu neskaidrību Savienības alumīnija folijas ražošanas nozarei.

               (12)

               Kā paskaidrots 8. apsvērumā, šīs prasības svītrošana neliedz muitas dienestiem veikt papildu pārbaudes, lai pārbaudītu, vai dokumentos norādītais ražotājs ir pareizs. Gluži pretēji – tas mudinātu muitas dienestus veikt papildu pārbaudes, ja ir šaubas, ka attiecīgais sūtījums patiešām nāk no atbrīvotajiem uzņēmumiem. Turklāt šie atbrīvotie ražotāji eksportētāji iepriekš nav bijuši iesaistīti apiešanā, tie neražo attiecīgo ražojumu, un pārveidotās alumīnija folijas pircēji atšķiras no attiecīgā ražojuma pircējiem. Tādēļ Komisija secināja, ka prasības uzrādīt šādu rēķinu atcelšana nerada pasākumu papildu apiešanas risku, un noraidīja apgalvojumu.

               (13)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu.

               (14)

               Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 13. pantu, būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2017/271 1. pants,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulu (ES) 2017/271 groza šādi:

               1)

               tās 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1. pants
               1.   Īstenošanas regulas (ES) 2015/2384 1. panta 2. punktā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija foliju importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”, ar šo paplašina, to attiecinot uz šādu ražojumu importu Savienībā:

                           —

                           alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,007 mm un mazāk nekā 0,008 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, atkvēlināta vai neatkvēlināta, patlaban klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111930), vai

                           —

                           alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm, ruļļos, kuru platums pārsniedz 650 mm, atkvēlināta vai neatkvēlināta, patlaban klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111940), vai

                           —

                           alumīnija folija ar biezumu vairāk nekā 0,018 mm un mazāk nekā 0,021 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, atkvēlināta vai neatkvēlināta, patlaban klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111950), vai

                           —

                           alumīnija folija ar biezumu ne mazāk kā 0,021 mm un ne vairāk kā 0,045 mm neatkarīgi no ruļļu platuma, uzrādīta ar vismaz divām kārtām, atkvēlināta vai neatkvēlināta, patlaban klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 90 (Taric kodi 7607119045 un 7607119080).”;

               2)

               tās 1. panta 3. punktu svītro.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā ar atpakaļejošu datumu 2017. gada 18. februārī.

      Briselē, 2017. gada 30. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Padomes 2009. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 925/2009, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā (OV L 262, 6.10.2009., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2384, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija foliju importam un ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz procedūru attiecībā uz konkrētu Brazīlijas izcelsmes alumīnija foliju importu (OV L 332, 18.12.2015., 63. lpp.).

      (4)  Komisijas 2017. gada 16. februāra Īstenošanas regula (ES) 2017/271, ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 925/2009 noteikts konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam, attiecinot to uz konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju (OV L 40, 17.2.2017., 51. lpp.).

      (5)  Apvienotās lietas C-7/56 un C-3/57 līdz C-7/57, Algera u. c./Assemblée commune, ECLI:EU:C:1957:7, 39. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2217 (2017. gada 1. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

text:
               2.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 318/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2217
   (2017. gada 1. decembris),
   ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradās ārpus Irākas.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2017. gada 24. novembrī nolēma svītrot vienu ierakstu to personu vai organizāciju sarakstā, kurām būtu jāpiemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (3)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 1. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītāja

      (1)  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

      PIELIKUMS
      Padomes Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā svītro šādu ierakstu:

                     “2.

                     Iraq Re-insurance Company, Al Khalani Square, Baghdad, Iraq.”