title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1343/2013 ( 2013. gada 12. decembris ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam

text:
               17.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/11

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1343/2013
   (2013. gada 12. decembris),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1184/2007 (2) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Taivānas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam (“sākotnējā izmeklēšana” un “sākotnējie pasākumi”). Attiecībā uz ĶTR pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 71,8 % apmērā visiem uzņēmumiem, izņemot divus Ķīnas ražotājus eksportētājus, kuriem bija noteikti individuālie maksājumi.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (2)

               Komisija, 2012. gada 10. oktobrī publicējot paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) (3)
                  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami ĶTR izcelsmes persulfātu importam.

               (3)

               Pārskatīšana tika sākta pēc pamatota pieprasījuma, ko iesniedza divi Eiropas ražotāji (RheinPerChemie GmbH&Co. KG un United Initiators GmbH&Co. KG) (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāv visu (100 %) Savienības persulfātu produkciju.

               (4)

               Pieprasījums ir pamatots ar to, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, atkārtotos.

         3.   Izmeklēšana

   3.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (5)

               Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

         3.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (6)

               Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus ĶTR, nesaistītos importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, kas tie ir iesaistīti, ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (7)

               Ņemot vērā to ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā iespējami lielo skaitu, uz kuriem attiektos izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika aicinātas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (8)

               Nepieteicās neviens importētājs.

               (9)

               Tikai viens ražotājs eksportētājs no ĶTR atbildēja uz anketas jautājumiem. Tāpēc nebija vajadzības veidot ražotāju eksportētāju izlasi.

               (10)

               Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, viena ražotāja eksportētāja ĶTR un viena ražotāja Turcijā, kas tika apsvērta kā iespējamā analogā valsts.

               (11)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                           a)

                              ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Vācija,

                                       —

                                          United Initiators GmbH & Co. KG, Vācija;

                           b)

                              ražotājs eksportētājs ĶTR:

                  United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Šanhaja (4).

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (12)

               Attiecīgais ražojums ir tas pats, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, peroksisulfāti (persulfāti), tostarp kālija peroksimonosulfātsulfāts (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu 2833 40 00 un ex 2842 90 80.

               (13)

               Attiecīgo ražojumu izmanto par iniciatoru vai oksidētāju vairākos pielietojumos. Piemēram, to izmanto par polimerizācijas iniciatoru polimēru ražošanā, kodinātāju iespiedshēmu plašu ražošanā, matu kopšanas līdzekļos, tekstilmateriālu izmēra samazināšanai, papīrrūpniecībā, par zobu protēžu tīrītāju un par dezinficētāju.

               (14)

               Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie lietojumi, tādēļ šie ražojumi tiek uzskatīti par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Vispārīgi apsvērumi

               (15)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tiek veikts dempings un vai dempings, visticamāk, turpināsies vai atkārtosies, ja, iespējams, tiks izbeigti pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētu ĶTR importu.

               (16)

               Kā paskaidrots 9. apsvērumā, tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā un neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību PIP laikā. Kā minēts iepriekš 22. apsvērumā un sīkāk paskaidrots 51. līdz 53. apsvērumā, izmeklēšana liecina, ka būtībā visu importu no ĶTR PIP laikā veica viens eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu un uz kuru neattiecas šī pārskatīšana. Tādējādi šajā lietā nevarēja veikt dempinga analīzi.

         2.   Importa attīstība, ja pasākumi tiktu atcelti

               (17)

               Lai noteiktu dempinga atkārtošanās iespējamību, tika ņemta vērā informācija, ko sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, informācija, kuru ievāca saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, un pieejamie fakti attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. Pieejamos faktus atrada termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, informācijā, kas tika publicēta termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros, ko 2013. gada martā ierosināja Amerikas Savienotās Valstis (ASV) (5), Komisijai pieejamajā statistikā, proti, dalībvalstu nosūtītajos ikmēneša datos saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punktā minētā datubāze”) un Eurostat datos par importu.

         a)   Importa cenas un apjomi Savienībā no ĶTR un citām trešām valstīm

               (18)

               Izmeklēšanā pieejamie dati liecina, ka būtībā visu importu no ĶTR PIP laikā veica viens Ķīnas eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu (6). Tāpēc uz minēto importu neattiecas antidempinga pasākumi. Minētā importa cenas saglabājās zem Savienības ražošanas nozares cenām minētajā periodā.

               (19)

               Lai gan attiecīgajā periodā cenas Ķīnas importam uz Savienību palielinājās par 29 %, tās joprojām bija zemas un zemākas par Savienības ražošanas nozares cenu PIP. Palielinājās arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, taču mazāk, proti, par 7 %.

               (20)

               Vienīgais Ķīnas eksportētājs, kas sadarbojās un uz ko attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi, PIP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību. Tomēr izmeklēšana liecina, ka tas eksportēja par dempinga cenām uz trešo valstu tirgiem un ka cenas bija pat zemākas nekā pašreizējā importa cenas no ĶTR uz Savienības tirgu. Tas norāda uz to, ka eksportētāji Ķīnā turpina dempingu un ka to cenas ir zemas.

               (21)

               Savienības tirgu principā veido imports no šādām trim valstīm: Ķīna, Turcija un ASV, kas katra veido 8 % līdz 10 % no tirgus daļas, un divi Savienības ražotāji, kuru tirgus daļa ir aptuveni 65 līdz 75 %. Izmeklēšana liecina, ka ASV joprojām bija pārstāvētas Savienības tirgū un veidoja aptuveni vienu trešdaļu no kopējā importa PIP laikā. ASV importa cenas bija vidēji 10 % augstākas par importa cenām no ĶTR. Šis konstatējums līdzās novērotajām cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, liecina, ka Ķīnas imports joprojām radīja spiedienu uz pārdošanas cenām Savienībā.

               (22)

               Kā minēts iepriekš 18. apsvērumā, importu no Ķīnas PIP laikā veica viens eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu. No 2009. gada līdz PIP šā importa apjoms palielinājās par 24 % un attiecīgā tirgus daļa pieauga no 8 % līdz 9,6 % no kopējā Savienības patēriņa šajā pašā periodā.

               (23)

               Jāatgādina, ka no 1995. līdz 2001. gadam pret persulfātiem no ĶTR bija noteikti antidempinga pasākumi. Kad šie pasākumi tika atcelti, importa apjoms no ĶTR palielinājās no mazāk nekā 200 tonnām 2001. gadā līdz vairāk nekā 4 000 tonnām 2003. gadā un vairāk nekā dubultojās līdz gandrīz 9 000 tonnām 2006. gadā. Citiem vārdiem sakot, Ķīnas imports dažos gados veidoja vairāk nekā 20 % no Savienības tirgus. 2003. līdz 2006. gada periodā, kad patēriņš palielinājās par 7 %, Ķīnas tirgus daļa divkāršojās. Tas liecina, ka Ķīnas eksportētāji var iegūt ievērojamu tirgus daļu Savienības tirgū, ja netiek piemēroti antidempinga pasākumi.

               (24)

               Ņemot vērā iepriekš minētos faktus un apsvērumus, īpaši Ķīnas reakciju uz pasākumu atcelšanu Savienības tirgū 2001. gadā, Ķīnas cenu līmeni PIP laikā un dempinga turpināšanos trešo valstu tirgos, tiek uzskatīts par iespējamu, ka īstermiņa perspektīvā Savienības tirgū lielos daudzumos ieplūdīs Ķīnas imports pa zemām cenām, ja tiks atcelti spēkā esošie pasākumi.

         b)   Ķīnas ražotāju cenu politika citos eksporta tirgos

               (25)

               Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, Ķīnas uzņēmums, kas sadarbojās, neeksportēja uz Savienību PIP laikā, tāpēc nevarēja salīdzināt tā normālās vērtības iekšzemes tirgū ar eksporta cenām uz Savienību. Tomēr, kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, tika novērtēts, vai uzņēmums veicis eksportu uz trešām valstīm par dempinga cenām PIP laikā. Uzņēmumam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, tāpēc normālās vērtības tika noteiktas, pamatojoties uz tā datiem.

               (26)

               Trim attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdevumi bija veikti parastajā tirdzniecības apritē, vidējās normālās vērtības tika noteiktas, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām iekšzemes tirgū. Vienam veidam normālā vērtība bija jāaprēķina uz ražošanas izmaksu pamata saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Lai noteiktu minētā veida normālo vērtību, tika izmantotas uzņēmuma ražošanas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA izmaksas) un peļņa, kas gūta, pārdodot ražojumus iekšzemē parastajā tirdzniecības apritē, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu.

               (27)

               Salīdzinājums starp normālo vidējo svērto vērtību un vidējo svērto eksporta cenu (izmantojot ex-works cenu) uz trešām valstīm, kas noteikta, pamatojoties uz ziņotajiem un pārbaudītajiem datiem, liecina, ka vidējā svērtā dempinga starpība bija 9,4 %.

               (28)

               Attiecībā uz cenu politiku antidempinga pasākumi Indijā un ASV ir arī skaidra norāde uz to, ka Ķīnas eksportētāji izmantoja dempingu citos tirgos.

         c)   Savienības tirgus pievilcīgums

               (29)

               Izmeklēšana liecina, ka Ķīnas uzņēmums, kas sadarbojās, eksportēja uz dažādām trešām valstīm, piemēram, Brazīliju, Indonēziju, Malaiziju, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Taivānu, Taizemi un Apvienotajiem Arābu Emirātiem. Tāpēc Ķīnas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešām valstīm tika salīdzinātas ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu līmeni un ĶTR importa cenu PIP laikā Savienības tirgū. Šis salīdzinājums liecina, ka Ķīnas eksportētāja, kas sadarbojās, cenas bija ievērojami (līdz 40 %) zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām PIP laikā.

               (30)

               Šī analīze, no vienas puses liecina, ka cenas Savienības tirgū ir augstākas un tāpēc ļoti pievilcīgas un, no otras puses, otra Ķīnas eksportētāja piedāvātās cenas ir zemākas par pašreizējo Ķīnas importa cenu Savienības tirgū.

               (31)

               Tāpat ir jāatgādina, ka uzņēmuma, kas sadarbojās, normālās vērtības PIP laikā kopumā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tas apliecina, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo tajā Ķīnas ražotāji viennozīmīgi varētu gūt lielāku peļņu. Šķiet, ka zemais cenu līmenis Ķīnā pamatojas vien uz pietiekamo jaudu un plašo attiecīgā ražojuma piedāvājumu.

               (32)

               Kā minēts iepriekš 28. apsvērumā, konkrēti trešo valstu tirgi, piemēram, ASV un Indijā, Ķīnas eksportētājiem vairs nav tik pievilcīgi antidempinga pasākumu dēļ. Turklāt tika konstatēts, ka citi trešo valstu tirgi darbojas salīdzinoši zemākos cenu līmeņos nekā Savienības tirgus. Citus tādu trešo valstu tirgus, uz kurām neattiecas pasākumi, jau apgādā uzņēmumi, kuri darbojas minētajos tirgos, tāpēc, visticamāk, visa brīvā jauda ĶTR tiktu izmantota eksportam uz Savienības tirgu.

               (33)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, gaidāms, ka Ķīnas eksports ieplūstu vēl lielākos apjomos un radītu lielāku spiedienu uz cenām Savienības tirgū, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.

         d)   Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums

               (34)

               Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu brīvās jaudas analīze ĶTR pamatojās uz pieejamajiem faktiem (jo cita informācija nebija pieejama), proti, ierobežoto informāciju, kuru par tirgus situāciju ĶTR sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, un Savienības ražošanas nozare un kas tika iegūta no publiski pieejamās informācijas piecu galveno ražotāju līmenī, kuri tika noteikti ĶTR, un datiem, kuri tika savākti sākotnējā posmā. Informācija, kas bija iegūta no šiem avotiem, tika atzīta par saskanīgu.

               (35)

               Pamatojoties uz šo informāciju, tiek pieņemts, ka ĶTR ir pieejama ražošanas jauda vairāk nekā 100 tūkst. tonnu apjomā, kas ir aptuveni trīs reizes vairāk nekā Savienības patēriņš PIP laikā.

               (36)

               Pamatojoties uz ražotāja, kas sadarbojās, jaudas izmantojuma rādītāju, tika secināts, ka ĶTR potenciāli ir pieejama ievērojama jauda, ko varētu izmantot, lai palielinātu ražošanu un novirzītu produkciju uz Savienības tirgu, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti.

         e)   Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību

               (37)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka dempings varētu atkārtoties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. Jo īpaši Ķīnā noteikto normālo vērtību līmenis, ražotāja, kas sadarbojās, dempings trešo valstu tirgos, antidempinga pasākumi pret Ķīnas eksportētājiem Indijā un ASV, Savienības tirgus pievilcība salīdzinājumā ar citiem tirgiem un pieejamā ievērojamā ražošanas jauda ĶTR norāda uz to, ka dempings varētu atkārtoties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti.

         D.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Savienības ražošanas nozares definīcija

               (38)

               Pašreizējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienībā persulfātus ražo tikai divi ražotāji. Tie veido 100 % no Savienības produkcijas kopapjoma PIP laikā. Abi ražotāji atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu un sadarbojās izmeklēšanā.

               (39)

               Tāpēc minētie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

         2.   Ievadpiezīme

               (40)

               Lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu saglabātu konfidencialitāti, dati saistībā ar abiem Savienības ražotājiem ir izklāstīti indeksu vai diapazonu veidā.

               (41)

               Informācija par importu tika analizēta KN koda līmenī attiecībā uz trijiem galvenajiem līdzīgā ražojuma veidiem, proti, amonija persulfātu, nātrija persulfātu un kālija persulfātu, un Taric koda līmenī – ceturtajam veidam, proti, kālija peroksimonosulfātam. Importa analīzi papildināja saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu savāktie dati.

         3.   Patēriņš Savienībā

               (42)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu KN koda un Taric koda līmenī.

               (43)

               Patēriņš Savienībā PIP bija nedaudz lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā. No 2009. līdz 2010. gadam bija vērojams kāpums par 22 %, taču turpmāk patēriņš nepārtraukti samazinājās par aptuveni 18 %.
               1.   tabula

                  Patēriņš

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Patēriņš (tonnas)

                           25 000–35 000

                           35 000–45 000

                           35 000–45 000

                           25 000–35 000

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              122

                              114

                              103

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punktā minētā datubāze.

         4.   ĶTR importa apjoms, cenas un tirgus daļa

               (44)

               ĶTR importa apjomi un tirgus daļas tika analizēti, pamatojoties uz Eurostat informāciju un datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.

               (45)

               Iepriekš minēto datubāzu salīdzinājums liecina, ka viss imports no ĶTR ir tā viena uzņēmuma imports, kas, kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, neveica dempingu. Tāpēc nevar analizēt importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļu un tā cenu pārmaiņas.

               (46)

               Turklāt Ķīnas ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecās antidempinga pasākumi, neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību PIP laikā, tāpēc nevarēja aprēķināt ĶTR cenu samazinājumu.

         5.   Imports no citām trešām valstīm

               (47)

               Importa apjoms no citām valstīm, tā cenas un tirgus daļa attiecīgajā periodā ir parādīta nākamajā tabulā. Šie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz statistikas informāciju, kas sniegta KN koda un Taric koda līmenī. Kā paskaidrots iepriekš 40. apsvērumā, konfidencialitātes dēļ tirgus daļas rādītāji ir izklāstīti indeksu veidā.
               2.   tabula

                  Imports no citām trešām valstīm

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                              Turcija

                           Importa apjoms (tonnas)

                           2 326

                           3 002

                           2 360

                           3 026

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              129

                              101

                              130

                           Cena EUR/t

                           1 137

                           1 010

                           1 130

                           1 158

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              89

                              99

                              102

                           Tirgus daļa

                              Indekss

                           100

                           106

                           89

                           126

                              ASV

                           Importa apjoms (tonnas)

                           3 662

                           3 951

                           4 156

                           2 556

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              108

                              114

                              70

                           Cena EUR/t

                           1 053

                           1 170

                           1 201

                           1 099

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              111

                              114

                              104

                           Tirgus daļa

                              Indekss

                           100

                           88

                           100

                           68

                              Citas trešās valstis

                           Importa apjoms (tonnas)

                           1 652

                           1 605

                           1 420

                           1 105

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              97

                              86

                              67

                           Cena EUR/t

                           1 443

                           1 518

                           1 605

                           1 738

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              105

                              111

                              120

                           Tirgus daļa

                              Indekss

                           100

                           80

                           76

                           65

                              Trešās valstis kopā

                           Importa apjoms (tonnas)

                           7 640

                           8 558

                           7 936

                           6 687

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              112

                              104

                              88

                           Cena EUR/t

                           1 163

                           1 179

                           1 252

                           1 231

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              101

                              108

                              106

                           Tirgus daļa

                              Indekss

                           100

                           92

                           91

                           85

                              Avots: Eurostat un Taric.

               (48)

               Importa apjomi no citām trešām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 12 %, savukārt vidējā cena tajā pašā periodā palielinājās par 6 %. Citu trešo valstu zaudēto tirgus daļu daļēji aizņēma Ķīnas imports un Savienības ražošanas nozare. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare palielināja cenas vidēji par 7 %, kā teikts turpmāk 64. apsvērumā.

         6.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   6.1.   Iepriekšējas piezīmes

               (49)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         6.2.   Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (50)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares produkcijas apjoms ievērojami palielinājās. Pieaugums bija īpaši izteikts no 2009. līdz 2010. gadam, kad produkcijas apjoms palielinājās par 32 procentpunktiem. Pēc tam tas bija stabils, savukārt no 2011. gada līdz PIP – nedaudz samazinājās.
               3.   tabula

                  Kopējā Savienības produkcija

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Produkcija (tonnas)

                           20 000–30 000

                           25 000–35 000

                           25 000–35 000

                           25 000–35 000

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              132

                              135

                              125

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (51)

               Ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija stabila. Kad produkcijas apjoms 2009.–2011. gadā palielinājās, jaudas izmantojums kāpa kopumā par 34 %. Šī tendence mainījās PIP, jo produkcijas apjoma kritums nozīmēja arī jaudas izmantojuma kritumu par sešiem procentpunktiem, kā parādīts turpmāk.
               4.   tabula

                  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ražošanas jauda (tonnas)

                           35 000–45 000

                           35 000–45 000

                           35 000–45 000

                           35 000–45 000

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              101

                              101

                              101

                           Jaudas izmantojums

                           60 %

                           79 %

                           81 %

                           75 %

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              131

                              134

                              124

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.3.   Krājumi

               (52)

               Lai gan Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis no 2009. gada līdz PIP ievērojami palielinājās, tas bija salīdzinoši zems attiecībā pret produkcijas līmeni.
               5.   tabula

                  Krājumi perioda beigās

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (tonnas)

                           500–1 500

                           1 000–2 000

                           2 000–3 000

                           1 500–2 500

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              144

                              227

                              184

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.4.   Pārdevumu apjoms

               (53)

               Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem mainījās tāpat kā patēriņš, kas augstāko līmeni sasniedza 2010. gadā, savukārt turpmākajos gados līdz PIP beigām bija ar lejupslīdošu tendenci. Attiecīgajā periodā tas palielinājās par 6 %.
               6.   tabula

                  Pārdevumi nesaistītiem pircējiem

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Apjoms (tonnas)

                           15 000–25 000

                           20 000–30 000

                           20 000–30 000

                           15 000–25 000

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              122

                              113

                              106

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.5.   Tirgus daļa

               (54)

               Pārdevumu apjomam Savienībā bija raksturīga tā pati tendence kas patēriņam, tāpēc Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabila.
               7.   tabula

                  Savienības tirgus daļa

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

                           65–75 %

                           65–75 %

                           65–75 %

                           65–75 %

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              103

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un Taric dati

         6.6.   Pieaugums

               (55)

               Kā paskaidrots iepriekš, patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā Savienībā bija neliels (3 procentpunkti). Savienības ražošanas nozare tajā pašā periodā spēja nedaudz palielināt pārdevumu apjomus un tirgus daļu.

         6.7.   Nodarbinātība un ražīgums

               (56)

               Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis no 2009. gada līdz PIP bija stabils. Tomēr ražīgums uz vienu nodarbināto, mērot kā izlaidi tonnās uz nodarbināto, šajā periodā acīmredzami palielinājās atbilstoši produkcijas tendencei. Sīkāki dati sniegti tabulā.
               8.   tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Darbinieki (indekss)

                           100

                           100

                           103

                           101

                           Ražīgums (indekss)

                           100

                           132

                           131

                           124

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.8.   Vienības pārdošanas cenas

               (57)

               Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 7 %. Šo Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas kāpumu (7 %) var izskaidrot ar tā ražojumu klāsta pārmaiņām, ko tā pārdeva attiecīgajā periodā. Šī cena, pat ņemot vērā potenciālās ražojumu klāsta pārmaiņas, bija ievērojami lielāka par Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, noteikto cenu par eksportu uz trešām valstīm.
               9.   tabula

                  Savienības pārdevumu vienības cena

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Savienības pārdevumu vienības cenas (EUR/tonna)

                           1 100–1 300

                           1 100–1 300

                           1 200–1 400

                           1 200–1 400

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              100

                              105

                              107

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.9.   Rentabilitāte

               (58)

               Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2009. gadā bija tuvu peļņas slieksnim. Pēc tam no 2010. gada līdz PIP rentabilitāte bija virs 10 %. Tādējādi pēkšņais rentabilitātes indeksa kāpums no 2009. gada līdz 2010. gadam izskaidrojams ar ļoti zemo bāzes līmeni 2009. gadā, kas bija kritisks gads Savienības ražošana nozarei. 2011. gadā augstā rentabilitāte ir izskaidrojama ar ārkārtēju izmaksu ietaupījumu, kas vairs neatkārtosies nākotnē. Tas jau atspoguļojies rentabilitātes kritumā PIP, kas joprojām turpinās.
               10.   tabula

                  Rentabilitāte

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Savienības pārdevumu rentabilitāte

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              2 400

                              3 336

                              1 854

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.10.   Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

               (59)

               Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozare varēja saglabāt augstu ieguldījumu līmeni visā attiecīgajā periodā.

               (60)

               Ienākumam no ieguldījumiem bija tieši tā pati tendence kas rentabilitātei no 2009. līdz 2011. gadam, un tā nav uzskatāma par reprezentatīvu, kā paskaidrots iepriekš 58. apsvērumā.
               11.   tabula

                  Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           Indekss (2009 = 100)

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                              Ieguldījumi

                              100

                              71

                              110

                              99

                              Ienākums no ieguldījumiem

                           100

                           3 166

                           4 647

                           2 455

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.11.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (61)

               Naudas plūsma, kas ietekmē nozares spēju pašfinansēt savu darbību, izteikta procentos no attiecīgā ražojuma apgrozījuma, piemērojās rentabilitātes tendencei. Tā ievērojami uzlabojās līdz 2011. gadam un samazinājās PIP laikā.
               12.   tabula

                  Naudas plūsma

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Naudas plūsma

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              288

                              381

                              172

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.12.   Algas

               (62)

               Savienības ražošanas nozarē saglabājās stabils nodarbināto skaits, savukārt to algas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %.

         6.13.   Dempinga starpības lielums

               (63)

               Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā nebija importa par dempinga cenām no ĶTR, tāpēc nevarēja novērtēt dempinga starpības lielumu.

         6.14.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (64)

               Ņemot vērā to, ka nebija importa par zemām dempinga cenām no ĶTR, kā arī ņemot vērā salīdzinoši lielo jaudas izmantojumu un Savienības iegūto tirgus daļu, rentabilitātes līmeni un konkrētu finanšu rādītāju pozitīvās pārmaiņas, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā bija atguvusies no dempinga radītās ietekmes pagātnē. Tomēr atgūšanās ir notikusi nesen, un PIP laikā Savienības tirgū tika novērots dažādu kaitējuma rādītāju, piemēram, rentabilitātes, naudas plūsmas, ienākumu no ieguldījumiem un ieguldījumu zināms kritums.

         7.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (65)

               Izmeklēšana liecina, ka ražojumu imports par zemām dempinga cenām no ĶTR vairs neieplūda Savienības tirgū tieši pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas 2007. gadā un minēto ražojumu nebija tirgū attiecīgajā periodā vai PIP laikā. Savienības tirgū piedāvātais ĶTR imports tika iegūts no vienīgā Ķīnas ražotāja, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas neveic dempingu. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt augstu ražošanas līmeni, palielināt pārdevumu apjomu, vidējo pārdošanas cenu, tirgus daļu un rentabilitāti un uzlabot finansiālo situāciju kopumā.

               (66)

               Tāpēc tiek secināts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Ņemot vērā patēriņa kritumu un konkrētu kaitējuma rādītāju pasliktināšanos PIP laikā, kā aprakstīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares situācija joprojām ir sarežģīta.

         E.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Iepriekšējas piezīmes

               (67)

               Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas importa potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari tika analizēta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

               (68)

               Analīze bija veltīta neizmantotajai ražošanas jaudai ĶTR un Ķīnas eksportētāju rīcībai trešo valstu tirgos un Savienības tirgū.

         2.   Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR

               (69)

               Saskaņā ar izmeklēšanā savākto un pārbaudīto informāciju, tiek lēsts, ka attiecīgā ražojuma ražošanas jauda Ķīnā ir aptuveni 100 tūkst. tonnu. Turklāt valstī ir izkliedēti vairāki mazi ražotāji, kas šo rādītāju palielina vēl vairāk.

               (70)

               Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, nav pieejami dati par to jaudas precīzo procentuālo daļu, kas nav izmantota un ko varētu izmantot, lai eksportētu attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu. Tomēr izmeklēšana liecina, ka vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja neizmantotā ražošanas jauda ir aptuveni 30 %. Ekstrapolējot šo informāciju uz visiem Ķīnas uzņēmumiem, sanāktu, ka patlaban ĶTR ir neizmantota jauda vairāk nekā 30 tūkst. tonnu apmērā.

               (71)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, ĶTR eksportam būtu pieejami 20–25 tūkst. tonnu attiecīgā ražojuma, pat ja Ķīnas uzņēmumi nestrādātu ar pilnu jaudu. Ņemot vērā konstatējumus un secinājumus, kas izdarīti iepriekš 22. līdz 44. apsvērumā, ir skaidrs, ka, nepagarinot pasākumu termiņu, neizmantotā jauda Ķīnā tiks izmantota eksportam uz Savienības tirgu. Potenciālais papildu eksporta apjoms būtu jāskata saistībā ar patēriņu Savienībā 25 000–35 000 tonnu apmērā PIP laikā.

         3.   Eksports no ĶTR

               (72)

               Kā minēts iepriekš 20. apsvērumā, izmeklēšana liecina, ka Ķīnas eksports uz trešām valstīm bija veikts par dempinga cenām. Turklāt attiecīgo iestāžu ASV un Indijā veikto termiņbeigu pārskatīšanu rezultāti ļāva sagatavot ieteikumu, ka būtu jāpagarina ĶTR izcelsmes persulfātiem noteiktie spēkā esošie antidempinga pasākumi. Šajā situācijā gaidāms, ka Ķīnas eksportētāju brīvā ražošanas jauda lielākoties tiks izmantota, lai ražotu eksportam uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiks atcelti. Kā paskaidrots iepriekš 32. apsvērumā, visa neizmantotā ražošanas jauda ĶTR, visticamāk, tiks izmantota, lai eksportētu attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu, ņemot vērā to, ka piegādes citiem trešo valstu tirgiem, uz kuriem neattiecas pasākumi, jau ir nodrošinājuši uzņēmumi, kas piedalās minētajos tirgos.

               (73)

               Ņemot vērā Ķīnas eksportētāju dempinga politiku pagātnē, kuras dēļ tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un viņu pašreizējo dempinga politiku trešās valstīs, var secināt, ka šie eksporta apjomi uz Savienību tiktu veikti par dempinga cenām.

               (74)

               Turklāt, kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, jāatgādina, ka no 1995. līdz 2001. gadam tika noteikti antidempinga pasākumi pret persulfātu eksportu no ĶTR. Tā kā šo pasākumu termiņš netika pagarināts, importa apjoms no ĶTR palielinājās no mazāk nekā 200 tonnām 2001. gadā līdz gandrīz 10 tūkst. tonnu 2006. gadā, tādējādi veidojot vairāk nekā 20 % no Savienības tirgus.

         4.   Secinājums

               (75)

               Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, neizmantotā ĶTR pieejamā jauda, Ķīnas dempinga turpināšanās trešās valstīs, Ķīnas ierobežotā iespēja pārdot citos galvenajos trešo valstu tirgos un pierādītā spēja novirzīt eksporta apjomus uz Savienības tirgu, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana vājinās Savienības ražošanas nozares stāvokli galvenajā tirgū un nodarītais kaitējums atkārtosies, jo ieplūdīs Ķīnas imports par dempinga cenām. Nav pamata uzskatam, ka Savienības ražošanas nozares darbības uzlabošanās tendence, pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem, saglabātos vai pastiprinātos, ja pasākumi tiktu atcelti. No otras puses, ir labvēlīgi apstākļi, lai Ķīnas importu, iespējams, novirzītu uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, un tas, visticamāk, negatīvi ietekmēs pozitīvās pārmaiņas Savienības tirgū, kas sasniegtas attiecīgajā periodā. Iespējamais Ķīnas imports par dempinga cenām varētu radīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, un tai nāktos zaudēt tirgus daļu, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, kas joprojām ir nestabili, kā paskaidrots iepriekš 66. apsvērumā.

         F.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (76)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               (77)

               Tā kā šī izmeklēšana ir spēkā esošo pasākumu pārskatīšana, tā ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu negatīvo ietekmi uz ieinteresētajām personām.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (78)

               Iepriekš 70. apsvērumā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Tāpēc pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varēs saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labo ekonomisko stāvokli. Turpretī, pārtraucot pasākumus, tiktu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares darbība, jo ir pamats uzskatīt, ka Ķīnas imports tiks novirzīts uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, kas izraisītu kaitējuma atkārtošanos.

         3.   Lietotāju intereses

               (79)

               Neviens no 44 lietotājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz anketas jautājumiem un nesadarbojās. Lietotāji nesadarbojās arī sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā lietotāji nepauda ieinteresētību, tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā lietotāju interesēm. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma ietekme uz pakārtoto ražojumu izmaksām drīzāk ir neliela un ka pasākumu saglabāšanai nebūs negatīvas ietekmēs uz lietotāju nozari. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka, pateicoties ražojuma īpašībām, kā arī tirgū pieejamajiem daudzajiem piegādes avotiem, var viegli mainīt piegādātājus.

         4.   Importētāju intereses

               (80)

               Neviens no 14 importētājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz anketas jautājumiem un nesadarbojās. Importētāji nesadarbojās arī sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā importētāji nepauda ieinteresētību, tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā importētāju interesēm. Izmeklēšanā konstatēja, ka importētāji var viegli iepirkt ražojumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares, ASV eksportētājiem un Ķīnas eksportētājiem, kuri pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas.

         5.   Secinājums

               (81)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

         G.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (82)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus. Pēc informācijas izpaušanas tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

               (83)

               No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 1184/2007 noteiktos antidempinga pasākumus konkrētu ĶTR izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importam.

               (84)

               Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu), tostarp kālija peroksimonosulfāta, importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2833 40 00 un ex 2842 90 80 (Taric2842908020).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājums

                  Taric papildkods

                  ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanhaja

               0,0 %

               A820

                  United Initiators Shanghai Co., Ltd

               24,5 %

               A821

               Visi pārējie uzņēmumi

               71,8 %

               A999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 12. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. NEVEROVIC

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 265, 11.10.2007., 1. lpp.

      (3)  OV C 305, 10.10.2012., 15. lpp.

      (4)  Jāatgādina, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1184/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes peroksisulfātu (persulfātu) importu, uzņēmuma United Initiators Shanghai Co., Ltd nosaukums bija Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanhaja. Nosaukums tika mainīts, jo 2008. gadā mainījās uzņēmums īpašnieks.

      (5)  Nr. A-570-847 (pārskatīšana).

      (6)  Šajā apsvērumā minētais uzņēmums netiek pārbaudīts šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, jo sākotnējā izmeklēšanā šim uzņēmumam tika noteikts nulles maksājums (Regula (EK) Nr. 1184/2007).

      PIELIKUMS
      Regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt iekļautam rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                  1)

                  rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats;

                  2)

                  šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) peroksisulfātu, kurus pārdod eksportam uz Eiropas Savienību un uz kuriem attiecas šis rēķins, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildkods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

            Datums un paraksts


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 550/2012 ( 2012. gada 25. jūnijs ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               26.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/43

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 550/2012
   (2012. gada 25. jūnijs),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 526/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 25. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 160, 21.6.2012., 16. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 26. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 12 10 (1)

                  37,58

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  37,58

                  3,33

                  1701 13 10 (1)

                  37,58

                  0,01

                  1701 13 90 (1)

                  37,58

                  3,63

                  1701 14 10 (1)

                  37,58

                  0,01

                  1701 14 90 (1)

                  37,58

                  3,63

                  1701 91 00 (2)

                  46,85

                  3,41

                  1701 99 10 (2)

                  46,85

                  0,28

                  1701 99 90 (2)

                  46,85

                  0,28

                  1702 90 95 (3)

                  0,47

                  0,23

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/987 (2017. gada 30. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ail violet de Cadours (ACVN))

text:
               13.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 149/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/987
   (2017. gada 30. maijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ail violet de Cadours (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Ail violet de Cadours, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Ail violet de Cadours būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Ail violet de Cadours (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 30. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 41, 8.2.2017., 22. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 703/2013 ( 2013. gada 23. jūlijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               24.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 199/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 703/2013
   (2013. gada 23. jūlijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 23. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  131,1

                  ZZ

                  131,1

                  0805 50 10

                  AR

                  87,6

                  TR

                  70,0

                  UY

                  86,4

                  ZA

                  88,6

                  ZZ

                  83,2

                  0806 10 10

                  CL

                  51,4

                  EG

                  168,7

                  TR

                  169,6

                  ZZ

                  129,9

                  0808 10 80

                  AR

                  168,0

                  BR

                  112,4

                  CL

                  124,1

                  CN

                  95,8

                  NZ

                  134,2

                  US

                  165,4

                  ZA

                  158,0

                  ZZ

                  136,8

                  0808 30 90

                  AR

                  96,7

                  CL

                  140,8

                  CN

                  77,3

                  NZ

                  162,9

                  TR

                  174,5

                  ZA

                  118,8

                  ZZ

                  128,5

                  0809 10 00

                  TR

                  192,1

                  ZZ

                  192,1

                  0809 29 00

                  TR

                  313,7

                  ZZ

                  313,7

                  0809 30

                  TR

                  178,6

                  ZZ

                  178,6

                  0809 40 05

                  BA

                  58,4

                  MK

                  99,6

                  TR

                  118,8

                  XS

                  95,4

                  ZZ

                  93,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 747/2013 ( 2013. gada 1. augusts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               2.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 206/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 747/2013
   (2013. gada 1. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 1. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0707 00 05

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  147,7

                  0709 93 10

                  TR

                  120,5

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  AR

                  86,0

                  BO

                  73,4

                  CL

                  73,3

                  TR

                  71,0

                  UY

                  86,3

                  ZA

                  96,7

                  ZZ

                  81,1

                  0806 10 10

                  CL

                  140,3

                  EG

                  219,0

                  MA

                  158,2

                  MX

                  242,3

                  TR

                  178,0

                  ZZ

                  187,6

                  0808 10 80

                  AR

                  166,8

                  BR

                  115,9

                  CL

                  113,6

                  CN

                  96,3

                  NZ

                  136,1

                  US

                  149,4

                  ZA

                  119,8

                  ZZ

                  128,3

                  0808 30 90

                  AR

                  133,4

                  CL

                  147,5

                  NZ

                  177,1

                  TR

                  159,1

                  ZA

                  115,5

                  ZZ

                  146,5

                  0809 29 00

                  CA

                  303,6

                  TR

                  340,3

                  ZZ

                  322,0

                  0809 30

                  TR

                  149,1

                  ZZ

                  149,1

                  0809 40 05

                  BA

                  56,0

                  XS

                  61,9

                  ZZ

                  59,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1169 (2017. gada 26. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
                  1.7.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 170/56

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1169
      (2017. gada 26. jūnijs)
      par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

                  (2)

                  Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

                  (3)

                  Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

                  (4)

                  Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

                  (5)

                  Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
      2. pants
      Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
      3. pants
      Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 26. jūnijā

               Komisijas

               un tās priekšsēdētāja vārdā –

               Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

               ģenerāldirektors

            Stephen QUEST

         (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

         (2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

         PIELIKUMS

                     Preču apraksts

                     Klasifikācija
                     (KN kods)

                     Pamatojums

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Lodītes formas izstrādājums (tā dēvētā “peintbola lodīte”) – cieta želatīna čaula, kas satur krāsu uz ūdens bāzes.
                     Izstrādājumu ir paredzēts lietot kā šāviņu peintbola šautenēs (pneimatiskajās šautenēs, kuru lodes sākuma ātrums ir 91 metrs sekundē) vairāku dalībnieku spēlē peintbolā.
                     Skatīt attēlus (*1).

                     9306 90 90

                     Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 95. nodaļas 1.s) piezīmi un KN kodu 9306 , 9306 90  un 9306 90 90  formulējumu.
                     Izstrādājums ir paredzēts kā šāviņš peintbola šautenei, kas ir pozīcijā 9304  minētā pneimatiskā šautene, jo tai ir ievērojams lodes sākuma ātrums (skatīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 242/96 (OV L 31, 9.2.1996., 16. lpp.)).
                     Peintbola lodīte, līdzīgi kā skrotis vai šautriņas, ir šāviņš, ko izmanto šaušanai no pneimatiskajām šautenēm. Tādēļ peintbola lodīte ir munīcijas veids (skatīt arī A) punkta 3) apakšpunktu Harmonizētās sistēmas skaidrojumos par pozīciju 9306 ).
                     Tāpēc, ņemot vērā 95. nodaļas 1.s) piezīmi, klasificēšana minētajā nodaļā nav iespējama.
                     Līdz ar to izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9306 90 90  pie šāviņiem.

            (*1)  Attēli pievienoti tikai informācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 901/2013 ( 2013. gada 19. septembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               20.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/32

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 901/2013
   (2013. gada 19. septembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 19. septembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  XS

                  46,1

                  ZZ

                  45,9

                  0707 00 05

                  MK

                  46,1

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  83,9

                  0709 93 10

                  TR

                  134,6

                  ZZ

                  134,6

                  0805 50 10

                  AR

                  125,2

                  CL

                  140,4

                  IL

                  142,1

                  TR

                  117,7

                  UY

                  113,9

                  ZA

                  117,4

                  ZZ

                  126,1

                  0806 10 10

                  EG

                  187,8

                  TR

                  157,7

                  ZZ

                  172,8

                  0808 10 80

                  AR

                  100,7

                  BA

                  105,9

                  BR

                  41,7

                  CL

                  109,8

                  CN

                  66,9

                  NZ

                  139,2

                  US

                  143,0

                  ZA

                  102,1

                  ZZ

                  101,2

                  0808 30 90

                  AR

                  231,4

                  CL

                  29,5

                  CN

                  82,5

                  TR

                  132,4

                  ZZ

                  119,0

                  0809 30

                  TR

                  125,5

                  ZZ

                  125,5

                  0809 40 05

                  BA

                  38,9

                  XS

                  46,6

                  ZZ

                  42,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1845 (2015. gada 14. oktobris), ar kuru attiecībā uz ELGF 2016. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansiālās izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija

text:
               15.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1845
   (2015. gada 14. oktobris),
   ar kuru attiecībā uz ELGF 2016. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansiālās izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 20. panta 1. un 4. punktu,
   apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 (2) 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka finansiālās izmaksas par līdzekļiem, ko dalībvalstis mobilizējušas, lai iepirktu produktus, jānosaka saskaņā ar minētās regulas I pielikumā noteiktajām aprēķina metodēm.

               (2)

               Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.1. punktā noteikts, ka attiecīgās finansiālās izmaksas ir aprēķināmas, pamatojoties uz vienotu procentu likmi, ko Savienībai katra grāmatvedības gada sākumā nosaka Komisija. Šī procentu likme atbilst vidējām trīs mēnešu un divpadsmit mēnešu EURIBOR nākotnes procentu likmēm, kuras reģistrētas sešu mēnešu atsauces periodā, kas jānosaka Komisijai pirms dalībvalstu paziņojuma, kā paredzēts minētā pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā, un kurām jāpiemēro svēruma koeficients – attiecīgi viena trešdaļa un divas trešdaļas.

               (3)

               Turklāt saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.2. punkta otro daļu, ja dalībvalsts neiesniedz paziņojumu saskaņā ar minētā punkta pirmajā daļā norādīto formu un termiņiem, uzskata, ka piemērojamā likme, ko šī dalībvalsts ir uzņēmusies, ir 0 %. Ja dalībvalsts paziņo, ka tai nav radušās ar procentu likmēm saistītas izmaksas, jo attiecīgajā atsauces periodā tai lauksaimniecības produktu intervences krājumos nebija, Komisija nosaka šo procentu likmi saskaņā ar minētā punkta trešo daļu.

               (4)

               Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.3. punktu procentu likmi, kas noteikta, pamatojoties uz minētā pielikuma I.2. punktu, salīdzina ar vienoto procentu likmi, kas noteikta, pamatojoties uz minētā pielikuma I.1. punktu. Katrai dalībvalstij piemēro zemāko no šīm divām procentu likmēm.

               (5)

               Ievērojot to, ka nav bijis lauksaimniecības produktu, kas nodoti valsts intervences krājumos sešu mēnešu atsauces periodā, kurš ilga no 2015. gada janvāra līdz jūnijam un kuru Komisija uzskata par reprezentatīvu intervences krājumu glabāšanas ziņā, dalībvalstīm netika prasīts iesniegt paziņojumus saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.2. punkta pirmo daļu.

               (6)

               Procentu likmes, kas jāpiemēro attiecībā uz ELGF 2016. grāmatvedības gadu, būtu jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Attiecībā uz izdevumiem, kas dalībvalstīm rodas kā finansiālās izmaksas par līdzekļu mobilizēšanu intervences produktu iegādei un kas attiecināmi uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2016. grāmatvedības gadu, Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikumā paredzētās procentu likmes, piemērojot minētās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu, nosaka vienotas 0,1 % likmes apmērā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2015. gada 1. oktobra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 906/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz valsts intervences izdevumiem (OV L 255, 28.8.2014., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/911 (2017. gada 24. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

text:
               30.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 139/28

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/911
   (2017. gada 24. maijs),
   ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

               (2)

               Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

               (3)

               Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

               (4)

               Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 24. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

      (3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

      PIELIKUMS
      “
            I PIELIKUMS

                        KN kods

                        Preču apraksts

                        Reprezentatīvā cena
                        (EUR/100 kg)

                        Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
                        (EUR/100 kg)

                        Izcelsme (1)

                        0207 12 10

                        Nesadalītas saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

                        126,2

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Nesadalītas saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

                        120,8

                        0

                        AR

                        151,5

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Bezkaula saldēti gaiļu vai vistu gabali

                        256,5

                        13

                        AR

                        196,6

                        32

                        BR

                        297,0

                        1

                        CL

                        211,7

                        27

                        TH

                        0207 27 10

                        Bezkaula saldēti tītaru gabali

                        342,0

                        0

                        BR

                        319,5

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Žāvētas olas bez čaumalām

                        350,0

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

                        214,8

                        22

                        BR

                  ”

         (1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/874 (2016. gada 1. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/943 par ārkārtas pasākumiem, ar ko pārtrauc kaltētu pupiņu importu no Nigērijas (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               2.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 145/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/874
   (2016. gada 1. jūnijs),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/943 par ārkārtas pasākumiem, ar ko pārtrauc kaltētu pupiņu importu no Nigērijas
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteikti vispārīgie principi, kas Savienības un valstu līmenī reglamentē pārtiku kopumā un jo īpaši pārtikas nekaitīgumu. Tajā paredzēti ārkārtas pasākumi, ko Komisija veic, ja ir pierādījumi, ka no trešās valsts importēta pārtika var radīt nopietnu risku cilvēku veselībai.

               (2)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/943 (2) aizliedz importēt Nigērijas izcelsmes kaltētas pupiņas, ko deklarē ar KN kodu 0713 39 00, pamatojoties uz to, ka daudzos gadījumos ir konstatēts piesārņojums ar neatļauto aktīvo vielu dihlorfosu tādos daudzumos, kas ievērojami pārsniedz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes provizoriski noteikto akūto standartdevu. Kamēr Nigērija nav īstenojusi piemērotus riska pārvaldības pasākumus, aizliegums ir piemērojams līdz 2016. gada 30. jūnijam.

               (3)

               Pēc importa aizlieguma ieviešanas, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā, ir saņemti paziņojumi par Nigērijas izcelsmes kaltētu pupiņu, ko deklarē ar KN kodiem 0713 35 00 un 0713 90 00, piesārņojumu ar dihlorfosu. Tādēļ pašreizējā aizlieguma darbības joma būtu jāpaplašina, attiecinot to papildus uz šiem diviem kodiem.

               (4)

               Dihlorfosa pastāvīgā klātbūtne no Nigērijas importētajās kaltētajās pupiņās un Nigērijas integrētas augu aizsardzības un maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeņu rīcības plāna pašreizējā īstenošana neļauj secināt, ka drīzumā var panākt atbilstību pārtikas aprites tiesību aktu prasībām attiecībā uz pesticīdu atliekām.

               (5)

               Lai Nigērija varētu ieviest piemērotus riska pārvaldības pasākumus un nodrošināt nepieciešamās garantijas, importa aizlieguma ilgums būtu jāpagarina vēl uz trim gadiem.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   Vienīgais pants
   Īstenošanas regulu (ES) 2015/943 groza šādi:

               1)

               regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
               “1. pants
               Šo regulu piemēro attiecībā uz visām Nigērijas izcelsmes kaltētām pupiņām, ko deklarē ar KN kodiem 0713 35 00, 0713 39 00 un 0713 90 00.”;

               2)

               regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:
               “5. pants
               Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
               To piemēro līdz 2019. gada 30. jūnijam.”

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 1. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 18. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2015/943 par ārkārtas pasākumiem, ar ko pārtrauc kaltētu pupiņu importu no Nigērijas un groza Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu (OV L 154, 19.6.2015., 8. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 429/2012 ( 2012. gada 22. maijs ), ar ko Regulu (ES) Nr. 1014/2010 groza nolūkā nodrošināt kopīgu formātu vieglo automobiļu ražotāju ziņojumiem par kļūdām  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               23.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 132/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 429/2012
   (2012. gada 22. maijs),
   ar ko Regulu (ES) Nr. 1014/2010 groza nolūkā nodrošināt kopīgu formātu vieglo automobiļu ražotāju ziņojumiem par kļūdām
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (1), un jo īpaši tās 8. panta 9. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Ražotāju ziņojumi par kļūdām CO2 emisiju datos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta pirmo daļu ir svarīgs solis, lai verificētu datus, ko izmanto kā pamatu, lai aprēķinātu īpatnējo emisiju mērķus, kā arī īpatnējās vidējās emisijas visiem ražotājiem, tāpēc ir lietderīgi noteikt nepārprotamu un pārredzamu procedūru šāda ziņojuma sniegšanai.

               (2)

               Ir lietderīgi paredzēt arī kopīgu formātu ziņojumiem par kļūdām, lai nodrošinātu, ka informāciju, ko ražotāji sniedz Komisijai, var savlaicīgi verificēt un apstrādāt.

               (3)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Komisijas Regulas (ES) Nr. 1014/2010 (2) 9. pantam pievieno šādu 3., 4. un 5. punktu:

      “3.   Ražotāji, kas ziņo par kļūdām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta pirmo daļu, par ziņojuma pamatu izmanto provizoriskās datu kopas, ko Komisija paziņojusi saskaņā ar 8. panta 4. punktu.
      Ziņojumā par kļūdām ietver visas datu kopas, kas saistītas ar to transportlīdzekļu reģistrācijām, par kurām atbildīgs ražotājs, kas sniedz ziņojumu.
      Kļūdu datu kopā katrai versijai norāda ar atsevišķu ierakstu ar nosaukumu “Ražotāja piezīmes”, izmantojot vienu no šādiem kodiem:

                  a)

                     kods A, ja ierakstus ir izmainījis ražotājs;

                  b)

                     kods B, ja transportlīdzeklis nav identificējams;

                  c)

                     kods C, ja Regula (EK) Nr. 443/2009 uz transportlīdzekli neattiecas vai ja transportlīdzekļa ražošana ir pārtraukta.

            Trešās daļas b) apakšpunkta vajadzībām transportlīdzekli uzskata par neidentificējamu, ja ražotājs nespēj identificēt vai labot tipa, varianta un versijas kodu vai, attiecīgos gadījumos, tipa apstiprinājuma numuru, kas norādīts provizoriskajā datu kopā.
      4.   Ja ražotājs Komisijai nav paziņojis par kļūdām saskaņā ar 3. punktu vai ja ziņojums ir iesniegts pēc Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punktā noteiktā trīs mēnešu termiņa, tad par galīgajām vērtībām uzskata saskaņā ar minētās regulas 8. panta 4. punktu iesniegtās provizoriskās vērtības.
      5.   Šā panta 3. punktā minēto ziņojumu par kļūdām iesniedz, izmantojot elektronisku, neizdzēšamu datu nesēju ar marķējumu “Ziņojums par kļūdām – CO2 no automobiļiem”, un to nosūta pa pastu uz šādu adresi:

                  European Commission

                  Secretariat General

                  1049 Brussels

                  BELGIUM

            Ziņojuma elektronisku kopiju informatīvā nolūkā nosūta uz šādām funkcionālajām e-pasta adresēm:
      EC-CO2-LDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu
      un
      CO2-monitoring@eea.europa”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 22. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 293, 11.11.2010., 15. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1099 (2017. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007

text:
               21.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/39

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1099
   (2017. gada 20. jūnijs),
   ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 536/2007 (2) ir atvērta ikgadējā tarifu kvota Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 17. jūnijam iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

               (3)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir norādīti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 20. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 536/2007, ar ko atver Amerikas Savienotajām Valstīm piešķirtu tarifu kvotu mājputnu gaļai un paredz tās pārvaldīšanu (OV L 128, 16.5.2007., 6. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Kārtas numurs

                  Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
                  (kg)

                  09.4169

                  5 117 442