title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/111 (2017. gada 23. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               24.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 18/45

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/111
   (2017. gada 23. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 23. janvārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  141,3

                  TR

                  157,8

                  ZZ

                  149,6

                  0707 00 05

                  EG

                  250,3

                  MA

                  79,2

                  TR

                  205,3

                  ZZ

                  178,3

                  0709 91 00

                  EG

                  168,8

                  ZZ

                  168,8

                  0709 93 10

                  MA

                  317,4

                  TR

                  251,1

                  ZZ

                  284,3

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  66,7

                  MA

                  57,1

                  TN

                  59,7

                  TR

                  78,5

                  ZZ

                  65,5

                  0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

                  EG

                  97,9

                  IL

                  155,2

                  JM

                  109,6

                  MA

                  65,8

                  TR

                  78,0

                  ZZ

                  101,3

                  0805 22 00

                  IL

                  139,7

                  MA

                  76,2

                  ZZ

                  108,0

                  0805 50 10

                  AR

                  92,5

                  EG

                  93,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  91,2

                  0808 10 80

                  US

                  105,5

                  ZZ

                  105,5

                  0808 30 90

                  CN

                  57,6

                  TR

                  151,9

                  ZZ

                  104,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1369/2014 ( 2014. gada 17. decembris ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Garda (ACVN)]

text:
               20.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 366/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1369/2014
   (2014. gada 17. decembris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Garda (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Garda”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2325/97 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Garda” (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 17. decembrīs

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 1997. gada 24. novembra Regula (EK) Nr. 2325/97 (OV L 322, 25.11.1997., 33.–35. lpp.).

      (3)  OV C 260, 9.8.2014., 17. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 883/2014 ( 2014. gada 5. augusts ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Jamón de Serón (AĢIN))

text:
               14.8.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 242/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 883/2014
   (2014. gada 5. augusts)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Jamón de Serón (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Jamón de Serón ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Jamón de Serón būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Jamón de Serón ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 5. augustā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas locekle

         Martine REICHERTS

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 101, 5.4.2014., 10. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1215/2014 ( 2014. gada 11. novembris ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               14.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 329/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1215/2014
   (2014. gada 11. novembris)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 11. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors

         Heinz ZOUREK

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Saules enerģijas panelis, kura izmēri ir aptuveni 2 × 2 m, kurš sastāv no 25 stikla vakuuma caurulēm, kas uzstādītas paralēli un savstarpēji savienotas ar kolektorcaurulīti. Katra vakuuma caurule sastāv no divām koncentriskām caurulītēm, kurās ir siltumpārneses šķidrums. Katras caurules iekšējā caurulīte ir pārklāta ar absorbējošu kārtu.
                  Kārta uz cauruļu iekšējās caurulītes absorbē saules enerģiju un pārvērš to siltumenerģijā. Siltums tiek pārnests uz siltumpārneses šķidrumu, kas pāriet gāzveida stāvoklī, paceļas augšā un pārnes siltumu uz kolektorcaurulīti (vara kolektoru).
                  Pēc tam siltums no kolektorcaurulītes pa cauruļu sistēmu, kurā ir siltumpārneses šķidrums, kā cirkulāciju nodrošina kontroliera vadīts sūknis, tiek pārnests uz ūdens tvertni.
                  Sūknis, kontrolieris, cauruļu sistēma un ūdens tvertne netiek uzrādīti.
                  Saules enerģijas panelis tiek lietots solārās ūdens sildīšanas sistēmās, un to ir paredzēts uzstādīt uz jumta.

                  8419 19 00

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 2.a) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 8419 un 8419 19 00 formulējumu.
                  Tiek uzskatīts, ka saules enerģijas panelim piemīt pabeigtas vai gatavas preces (ūdenssildītāja) pamatīpašības, jo tam ir visi siltuma ģenerēšanai nepieciešamie komponenti. Pārējie komponenti tiek lietoti siltumpārnesei un ūdens uzglabāšanai. Tādējādi klasificēt to apakšpozīcijā 8419 90 85 pie ūdenssildītāju daļām nav iespējams.
                  Tā kā saules enerģijas panelis pārveido saules enerģiju siltumenerģijā, tad to nevar uzskatīt tikai par pozīcijas 8419 50 siltummaini (sk. arī harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumus pozīcijai 8419, I daļu, B punktu).
                  Saules enerģijas paneli tāpēc klasificē ar KN kodu 8419 19 00 pie citādiem neelektriskiem caurplūdes vai termoakumulācijas ūdenssildītājiem (sk. arī HS skaidrojumus pozīcijai 8419, I daļu, pēdējo rindkopu).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1907 (2016. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               29.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 295/76

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1907
   (2016. gada 28. oktobris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 28. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  118,3

                  ZZ

                  118,3

                  0707 00 05

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  147,7

                  0709 93 10

                  MA

                  91,2

                  TR

                  154,4

                  ZZ

                  122,8

                  0805 50 10

                  AR

                  46,2

                  CL

                  67,0

                  IL

                  44,6

                  TR

                  98,6

                  UY

                  84,6

                  ZA

                  65,7

                  ZZ

                  67,8

                  0806 10 10

                  BR

                  298,0

                  PE

                  321,1

                  TR

                  142,4

                  ZA

                  228,5

                  ZZ

                  247,5

                  0808 10 80

                  AR

                  260,6

                  AU

                  218,6

                  BR

                  119,9

                  CL

                  139,2

                  NZ

                  135,2

                  ZA

                  131,7

                  ZZ

                  167,5

                  0808 30 90

                  CN

                  58,1

                  TR

                  154,7

                  ZA

                  164,5

                  ZZ

                  125,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 358/2011 ( 2011. gada 12. aprīlis ), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               13.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 98/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 358/2011
   (2011. gada 12. aprīlis),
   ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 353/2011 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 13. aprīlī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 12. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

      (4)  OV L 97, 12.4.2011., 26. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 13. aprīļa piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 11 10 (1)

                  45,90

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  45,90

                  1,13

                  1701 12 10 (1)

                  45,90

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  45,90

                  0,84

                  1701 91 00 (2)

                  48,51

                  2,92

                  1701 99 10 (2)

                  48,51

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  48,51

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1202/2011 ( 2011. gada 18. novembris ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               23.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 305/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1202/2011
   (2011. gada 18. novembris)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 18. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (TARIC kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Šķidro kristālu displeja (LCD) panelis (t. s. “LCD modulis”) ar diagonāles izmēru aptuveni 66 cm (26 collas), kas sastāv no aktīvās matricas šķidro kristālu slāņa, kas iepildīts starp divām stikla loksnēm un aprīkots ar savienotājiem.
                  Starp pirmo stikla loksni un šķidro kristālu slāni atrodas plānkārtiņu tranzistorekrāna (TFT) matrica, kas nodrošina attiecīgo spriegumu pikseļiem.
                  Starp šķidro kristālu slāni un otro stikla loksni atrodas RGB filtrs, kas regulē attēla krāsas.
                  Panelim ir pierīkoti vairāki savienotāji slokšņu formā. Katrs savienotājs sastāv no miniatūrām integrālajām shēmām (t. s. “source drivers IC”), kas piestiprinātas pie lokanām iespiedshēmām. Šīs “source drivers IC” laiž cauri strāvu un vadības signālus, kā arī pārveido un nodod datus no iespiedshēmas platēm (ko pieslēdz pēc importēšanas) uz atsevišķajiem aktīvās šķidro kristālu matricas pikseļiem.
                  Moduli izmanto pozīcijas 8528 monitoru vai televīzijas uztvērējaparatūras ražošanā.

                  8529909244

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 2.b piezīmi un KN kodu 8529, 8529 90 un 8529 90 92 un TARIC koda 8529909244 formulējumu.
                  Tā kā LCD modulis ir aprīkots ar source drivers IC, kas nav tikai elektrisks savienojums (t. i., strāvas pievadīšanai), to nav iespējams klasificēt pozīcijā 9013 pie aktīvās matricas šķidro kristālu ierīcēm (sk. arī HS 1. skaidrojumu par pozīciju 9013).
                  Tā kā modulis sastāv no TFT šķidro kristālu slāņa, kas iestrādāts starp divām stikla loksnēm un aprīkots ar elektronisku vadību pikseļu adresācijai, un to izmanto pozīcijas 8528 monitoru vai televīzijas uztvērējaparatūras ražošanai, tas tiek uzskatīts par detaļu, kas piemērota lietošanai vienīgi vai galvenokārt kopā ar pozīcijas 8528 aparatūru un kuras KN kods ir 8529 90 92.
                  Tāpēc šis izstrādājums klasificējams ar TARIC kodu 8529909244 kā LCD modulis, kas sastāv tikai no viena vai vairākām TFT stikla vai plastmasas šūnām, kuras nav apvienotas ar skārienjutīga ekrāna aprīkojumu, ar aizmugurapgaismojuma bloku vai bez tā, ar invertoriem vai bez tiem, un no vienas vai vairākām iespiedshēmas platēm ar elektronisku vadību tikai pikseļu adresācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 406/2011 ( 2011. gada 27. aprīlis ), ar ko Regulā (EK) Nr. 2380/2001 izdara grozījumus attiecībā uz barības piedevas alfa-maduramicīnamonija sastāvu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               28.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 108/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 406/2011
   (2011. gada 27. aprīlis),
   ar ko Regulā (EK) Nr. 2380/2001 izdara grozījumus attiecībā uz barības piedevas alfa-maduramicīnamonija sastāvu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 paredzēta iespēja pēc atļaujas turētāja pieprasījuma un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“iestāde”) atzinuma saņemšanas mainīt nosacījumus atļaujai par piedevas izmantošanu.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2) kokcidiostatu un citu zāļu grupai pieskaitāmo alfa-maduramicīnamoniju kā barības piedevu gaļas cāļu barošanā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2430/1999 (3) un tītaru barošanā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2380/2001 (4) atļauts izmantot desmit gadus.

               (3)

               Atļaujas turētājs iesniedza pieteikumu ar prasību grozīt atļaujas nosacījumus attiecībā uz barības piedevas nesējvielu sastāvu. Atļaujas turētājs iesniedza attiecīgās ziņas, lai pamatotu savu pieprasījumu.

               (4)

               Iestāde 2010. gada 8. decembra atzinumā (5) secināja, ka ierosinātais jaunais tītaru barības piedevas sastāvs nerada nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību un vidi un ka tas ir iedarbīgs, lai kontrolētu kokcidiozi.

               (5)

               Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. panta nosacījumi ir izpildīti.

               (6)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2380/2001.

               (7)

               Tā kā izmaiņas atļaujas nosacījumos nav saistītas ar drošības apsvērumiem, ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, lai izlietotu esošos premiksu un barības maisījumu krājumus.

               (8)

               Regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 2380/2001 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Premiksus un barības maisījumus, kas satur saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2380/2001 ražotu alfa-maduramicīnamoniju, arī turpmāk var laist tirgū un izmantot, līdz izbeidzas krājumi.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 27. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.

      (3)  OV L 296, 17.11.1999., 3. lpp.

      (4)  OV L 321, 6.12.2001., 18. lpp.

      (5)  EFSA Journal 2011; 9(1):1954.

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

                        Piedevas identifikācijas numurs

                        Atļaujas turētāja nosaukums

                        Piedeva
                        (tirdzniecības nosaukums)

                        Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                        Dzīvnieku suga vai kategorija

                        Maksimālais vecums

                        Minimālais saturs

                        Maksimālais saturs

                        Citi noteikumi

                        Atļaujas derīguma termiņš

                        mg aktīvās vielas/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                           Kokcidiostati un citas ārstnieciskās vielas

                        E 770

                           Alpharma Belgium BVBA

                        Alfa maduramicīn-amonijs
                        1 g/100 g
                        (Cygro 1 %)

                                    Piedevas sastāvs:
                                    Alfa-maduramicīnamonijs: 1 g/100 g
                                    Karboksimetilcelulozes nātrijs: 2 g/100 g
                                    Kalcija sulfāta dihidrāts: 97 g/100 g

                                    Aktīvā viela:
                                    Alfa-maduramicīnamonijs C47H83O17N

                                       CAS numurs: 84878-61-5, poliētera monokarbonskābes amonija sāls, kuru fermentācijas procesā ražo Actinomadura yumaensis (ATCC 31585) (NRRL 12515) celms

                                    Saistītie piemaisījumi:
                                    beta-maduramicīnmonijs: < 10 %

                        Tītari

                        16 nedēļas

                        5

                        5

                                    1.

                                    Aizliegts lietot vismaz piecas dienas pirms kaušanas.

                                    2.

                                    Lietošanas pamācībā norāda: “Bīstams zirgu dzimtas dzīvniekiem”;
                                    “Šī barība satur jonoforu: vienlaicīga lietošana ar dažām ārstnieciskām vielām (piem., tiamulīnu) var būt kontrindicēta”.

                        15.12.2011.”


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 325/2012 ( 2012. gada 12. aprīlis ), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu

text:
               18.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 106/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 325/2012
   (2012. gada 12. aprīlis),
   ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   PAGAIDU PASĀKUMI

               (1)

               Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1043/2011 (2) (turpmāk “pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR”) izcelsmes skābeņskābes importam. Pagaidu antidempinga maksājumi bija no 14,6 % līdz 52,2 %.

               (2)

               Procedūru sāka pēc tam, kad Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (turpmāk “CEFIC”) 2010. gada 13. decembrī iesniedza sūdzību Oxaquim S.A. (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) vārdā, kas saražo nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no Savienības skābeņskābes kopējās produkcijas.

               (3)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 9. apsvērumā, dempinga un kaitējuma jeb zaudējumu izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).

         1.2.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

               (4)

               Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (turpmāk “pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Proti, viens ražotājs eksportētājs no Indijas, kas to lūdza, tika uzklausīts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.

               (5)

               Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem.

               (6)

               Pagaidu regulas 150. apsvērumā Ķīnas uzņēmumi, kas vēl nebija pieteikušies, bet uzskatīja, ka būtu nosakāma tiem individuāla maksājuma likme, ir aicināti pieteikties 10 dienās pēc publicēšanas. Neviens Ķīnas uzņēmums nepieteicās.

               (7)

               Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam, un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (turpmāk “galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja izteikt piezīmes saistībā ar galīgo izpaušanu.

               (8)

               Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

         1.3.   PERSONAS, UZ KURĀM ATTIECAS PROCEDŪRA

               (9)

               Par procedūrā iesaistītajām personām nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 3. līdz 8. apsvērumu.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

               (10)

               Attiecīgais ražojums ir aprakstīts pagaidu regulas 10. un 11. apsvērumā, proti, tā ir Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābe, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00.

               (11)

               Pastāv divi skābeņskābes veidi: nerafinēta skābeņskābe un rafinēta skābeņskābe. Rafinētu skābeņskābi, ko ražo ĶTR, bet ne Indijā, ražo nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesā, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem.

               (12)

               Skābeņskābei ir plašs lietojums, piemēram, to izmanto kā reducētāju un balinātāju, lieto farmaceitiskajā sintēzē un ķīmisko vielu ražošanā.

         2.2.   LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (13)

               Izmeklēšanā atklājās, ka skābeņskābei, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, skābeņskābei, ko ražo un pārdod Indijas un ĶTR iekšzemes tirgū, un skābeņskābei, ko importē Savienībā no Indijas un ĶTR, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vieni un tie paši gala lietojumi.

               (14)

               Par attiecīgo ražojumu vai līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 10. līdz 13. apsvērumu.

         3.   DEMPINGS

   3.1.   INDIJA

   3.1.1.   IEVADPIEZĪME

               (15)

               Pagaidu regulas 14. apsvērumā Komisija konstatēja – nevar uzskatīt, ka viens Indijas ražotājs eksportētājs sadarbojies, tādēļ konstatējumi par šo uzņēmumu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

               (16)

               Pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas šim uzņēmumam, Star Oxochem Pvt. Ltd, tas sniedza papildu paskaidrojumus un precizējumus saistībā ar informāciju, ko bija iesniedzis agrāk izmeklēšanas gaitā. Tas arī lūdza iespēju tikt uzklausītam Komisijā un Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. Uzņēmums apgalvoja – ņemot vērā, ka tas ir iesniedzis atbildes uz anketas jautājumiem, un paturot prātā, ka Komisijas dienesti bija apmeklējuši uzņēmumu, kā arī ņemot vērā tikko sniegtos papildu paskaidrojumus un precizējumus, nebūtu pareizi, ja uzņēmumu turpinātu uzskatīt par ražotāju eksportētāju, kas izmeklēšanā nekādā veidā nesadarbojās.

               (17)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, jo īpaši sniegtos papildu paskaidrojumus un precizējumus, Komisijas dienesti uzskata, ka tie var izmantot daļu no sākotnējās informācijas, proti, datus par eksporta cenām, jo tie tika atzīti par ticamiem. No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 14. apsvērumā, paliek spēkā tikai daļēji un ka konstatējumi par šo uzņēmumu atbilstoši pamatregulas 18. panta 1. punktam un 18. panta 3. punktam daļēji balstās uz pieejamajiem faktiem un daļēji – uz tā eksporta cenām.

         3.1.2.   NORMĀLĀ VĒRTĪBA

               (18)

               Attiecībā uz metodiku, kas izmantota, lai aprēķinātu normālo vērtību Indijai, nav sniegtas piezīmes. Tādējādi apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 18. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par uzņēmumu, kas sadarbojās.

               (19)

               Attiecībā uz Star Oxochem un ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus (16. un 17. apsvērums), normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi normālo vērtību šim uzņēmumam noteica, pamatojoties uz cita uzņēmuma, kas sadarbojās, proti, Punjab Chemicals, vidējo svērto reprezentatīvo pārdošanas apjomu vietējā tirgū.

         3.1.3.   EKSPORTA CENA

               (20)

               Piezīmes nav saņemtas, tāpēc apstiprina pagaidu regulas 19. apsvērumā izklāstītā eksporta cenas noteikšana uzņēmumam Punjab Chemicals.

               (21)

               Ņemot vērā secinājumus, kas izklāstīti 16. un 17. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu Star Oxochem eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, ko faktiski maksājuši neatkarīgi pircēji vai kas tiem jāmaksā par attiecīgo ražojumu, kad to eksportē uz Savienību.

         3.1.4.   SALĪDZINĀJUMS

               (22)

               Par normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc apstiprina pagaidu regulas 20. un 21. apsvērumu attiecībā uz ražotāju, kas sadarbojās, Punjab Chemicals.

               (23)

               Attiecībā uz Star Oxochem tika izdarītas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pamatojoties uz pārbaudītu Punjab Chemicals sniegtu informāciju.

         3.1.5.   DEMPINGA STARPĪBA

               (24)

               Attiecībā uz ražotāju, kas sadarbojās, nav iesniegtas piezīmes par Komisijas pagaidu konstatējumiem. Tāpēc apstiprina pagaidu regulas 22. un 23. apsvērumā minēto dempinga starpību.

               (25)

               Attiecībā uz Star Oxochem, ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 31,5 %.

               (26)

               Indijas puses sadarbība bija neliela (mazāk par 80 %), tāpēc tika provizoriski uzskatīts, ka vispiemērotākā metode valsts mēroga dempinga starpības noteikšanai būtu izmantot darījumu, ko dempings skāris visvairāk un ko veikusi persona, kuras sadarbojās. Šis darījums nav izņēmums ne daudzuma, ne cenas ziņā, tāpēc to uzskata par reprezentatīvu izlasi, kas palīdz iegūt pamatotu un samērīgu rezultātu attiecībā uz dempinga starpību, kas noteikta ražotājam, kurš sadarbojās.

               (27)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, apstiprina pagaidu regulas 24. un 25. apsvēruma konstatējumus.

               (28)

               Tādējādi galīgā dempinga starpība Indijā, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Galīgā dempinga starpība

                              Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

                           22,8 %

                              Star Oxochem Pvt. Ltd

                           31,5 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           43,6 %

         3.2.   ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKA

   3.2.1.   TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS (TER)/INDIVIDUĀLS REŽĪMS (IR)

               (29)

               Atbilstoši pagaidu regulai viena Ķīnas uzņēmumu grupa pieprasīja piemērot TER vai IR, ja TER netiek piemērots, bet cita Ķīnas uzņēmumu grupa pieprasīja piemērot vienīgi IR. Kā izklāstīts pagaidu regulas 26. līdz 32. apsvērumā, prasība piemērot TER tika noraidīta, bet abām uzņēmumu grupām provizoriski tika piemērots IR.

               (30)

               Par šiem pagaidu konstatējumiem piezīmes nav iesniegtas, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 26. līdz 32. apsvērumu.

         3.2.2.   ANALOGĀ VALSTS

               (31)

               Nav saņemtas piezīmes par analogās valsts izvēli. Tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 33. un 34. apsvērumu.

         3.2.3.   NORMĀLĀ VĒRTĪBA

               (32)

               Pagaidu regulā paskaidrots, ka Komisija noteica atsevišķu normālo vērtību gan nerafinētai, gan rafinētai skābeņskābei. Normālo vērtību nerafinētai skābeņskābei noteica, pamatojoties uz normālo vērtību, kas aprēķināta Indijai, savukārt normālo vērtību rafinētai skābeņskābei, ko Indijā neražo, aprēķināja, pamatojoties uz Indijas nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām un koriģējot tās ar 12 % palielinājumu, lai ņemtu vērā papildu ražošanas izmaksas, kā arī pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu.

               (33)

               Abi Ķīnas ražotāji, kas sadarbojās, apstrīdēja 12 % palielinājumu papildu ražošanas izmaksām, apgalvojot, ka Komisija nekad nav pārbaudījusi šīs papildu izmaksas un ka tās šķiet tikai aptuvenas aplēses, kas balstītas uz metodiku, kura netika viņiem atklāta pagaidu izpaušanas laikā. Viens no ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka pēc viņa aplēsēm papildu ražošanas izmaksas ir tikai 5 %, taču viņš šo apgalvojumu nepamatoja ar pierādījumiem.

               (34)

               Tiek norādīts, ka palielinājums noteikts, pamatojoties uz informāciju, ko snieguši paši Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Pirmkārt, jāatzīmē, ka tas pats uzņēmums, kas šobrīd apgalvo, ka papildu ražošanas izmaksas ir tikai 5 %, sākotnēji savā TER/IR pieprasījuma veidlapā skaidri norādīja, ka papildu izmaksas ir 10–15 %. Otrkārt, veicot pārbaudes apmeklējumus uzņēmumos, abi ražotāji, kas sadarbojās, apstiprināja, ka salīdzinājumā ar nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām rafinētas skābeņskābes ražošanā papildu izmaksas ir 10–12 %. Treškārt, šo pēdējo papildu ražošanas izmaksu līmeni 10–12 % apmērā apstiprināja arī Savienības ražošanas nozares aprēķini. Ņemot vērā informāciju, ko sniedza ražotāji, kuri sadarbojās, 12 % palielinājumu uzskatīja par atbilstošu.

               (35)

               Nav saņemta ne pamatota informācija, ne pierādījumi, kas pamatotu mazāku palielinājumu, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 35. līdz 37. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.

         3.2.4.   EKSPORTA CENA

               (36)

               Abiem ražotājiem eksportētājiem no ĶTR tika piešķirts IR, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu to eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, ko faktiski maksājis pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā vai kas tam jāmaksā.

               (37)

               Par eksporta cenu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 38. apsvērumu.

         3.2.5.   SALĪDZINĀJUMS

               (38)

               Viens no ražotājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, izdarot korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, no eksporta cenas nevajadzētu izslēgt tā saistītā tirgotāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī komisijas maksas. Ražotājs paziņoja, ka tā saistītā tirgotāja tiešās pārdošanas izmaksas jau ir izslēgtas no eksporta cenas, lai iegūtu EXW cenu, ko, izmantojot tos pašus kritērijus, salīdzināt ar normālo vērtību.

               (39)

               Ražotājs apgalvoja, ka tā saistītais tirgotājs bija pilnībā piederošs meitasuzņēmums un, ņemot vērā eksporta peļņas sadales stratēģiju grupā, neņēma komisijas maksu. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka pārējās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas ir uzņēmuma darbības apvienotās izmaksas un nav izmaksas, kas tieši saistītas ar pārdošanu, tādēļ tās nevajadzētu izslēgt no eksporta cenas.

               (40)

               Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts nosaka, ka komisijas maksa ir arī uzcenojums, ko saņem tirgotājs, ja šāda tirgotāja funkcijas ir līdzīgas tā pārstāvja funkcijām, kurš strādā, pamatojoties uz komisijas maksu. Tāpēc nav būtiski, vai komisijas maksa tiešām tika samaksāta vai ne. Būtiski ir, vai tirgotājs tālāk pārdeva preces ar uzcenojumu un vai tirgotāja funkcijas bija līdzīgas pārstāvja funkcijām.

               (41)

               Pierādījumi, kas iegūti pirms tirdzniecības uzņēmuma pārbaudes un tās laikā, liecina, ka izmeklēšanas periodā tirgotājs pārdeva saistītā ražotāja ražoto skābeņskābi pircējam ES. Tajā pašā laikā ražotājs arī eksportēja ražojumu tieši tam pašam pircējam ES. Tādējādi saistītais tirgotājs dublēja ražotāja darbību ar citiem darbiniekiem citā birojā un citā pilsētā, šādi radot savas izmaksas, kas iekļautas eksporta cenā.

               (42)

               Pierādījumi liecina arī, ka tirdzniecības uzņēmums iegādājās eksportētās preces no saistītā ražotāja eksportētāja un pats pārdeva tās tālāk ar uzcenojumu pēc tam, kad bija noslēdzis sarunas par cenām ar galīgo neatkarīgo pircēju.

               (43)

               Pierādījumi tika savākti arī par tirdzniecības uzņēmumu, kas veic pārstāvja funkcijas. Pirmkārt, šie pierādījumi liecina, ka ražotājs pārdevis ievērojamus attiecīgā ražojuma apjomus tieši ES, kā arī eksportējis uz ES ar saistītā tirdzniecības uzņēmuma starpniecību. Tikai aptuveni viena trešdaļa no apjoma, kas pārdots ES, tika pārdota ar šā saistītā uzņēmuma starpniecību. Tirgotājs arī pārdeva tālāk skābeņskābi, kas bija iepirkta no citiem nesaistītiem ražotājiem. Pierādījumi liecina, ka vairāk nekā pusi no skābeņskābes apjoma tirgotājs pirka no nesaistītiem piegādātājiem un mazāk nekā pusi tas pirka no saistītā ražotāja.

               (44)

               Tādējādi tirgotāju nevar uzskatīt par ražotāja eksportētāja iekšējo eksporta nodaļu, kaut arī tas saistīts ar ražotāju eksportētāju.

               (45)

               Iesniegtie un pārbaudītie pierādījumi arī skaidri liecina, ka tirgotājs maksā par saistītā ražotāja eksportētāja piegādātajām precēm tikai pēc tam, kad pircējs ES ir samaksājis tirgotājam. Tāpēc finansiālo risku uzņemas ražotājs, nevis tirgotājs.

               (46)

               Tādēļ tika uzskatīts, ka tirgotājs veic funkcijas, kas ir līdzīgas tā pārstāvja funkcijām, kurš strādā, pamatojoties uz komisijas maksu. Tādējādi noraida apgalvojumu, ka attiecībā uz komisijas maksu nevajadzētu izdarīt korekcijas atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam.

               (47)

               Tāpat nevar pieņemt apgalvojumu, ka pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas nebūtu jāņem vērā, jo tās neietver tiešās pārdošanas izmaksas. Šādas pieskaitāmās izmaksas ietekmē uzņēmuma izmaksu struktūru un tātad ietekmē eksporta cenu. Tāpēc šo izmaksu daļu izslēdza no eksporta cenas, lai varētu taisnīgi salīdzināt normālo vērtību ar ražotāja eksporta cenu. Šo apgalvojumu noraida.

               (48)

               Komisijas maksa ir noteikta, pamatojoties uz nesaistītā ES importētāja peļņas normu, nevis uz tirgotāja faktisko uzcenojumu, kas bija ievērojami lielāks. Šī metodika tika uzskatīta par piemērotāku, jo citādi faktiskais uzcenojums būtu noteikts, balstoties uz iekšējām norēķinu cenām, kas neatspoguļo faktiskos tirgus apstākļus.

               (49)

               Par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 39. līdz 44. apsvērumu.

         3.2.6.   DEMPINGA STARPĪBAS

               (50)

               Viena ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka būtu jānosaka individuāla dempinga starpības atsevišķi gan nerafinētai, gan rafinētai skābeņskābei. Viņi apgalvoja – lai gan dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu pa attiecīgā ražojuma veidiem, abiem skābeņskābes veidiem tika aprēķināta viena kopīga dempinga starpība. Viņi apgalvoja, ka būtu pareizāk noteikt dempinga starpību katram skābeņskābes veidam, jo grupā ir divi ražošanas uzņēmumi, no kuriem viens ražo rafinētu skābeņskābi, bet otrs ražo nerafinētu skābeņskābi.

               (51)

               Nerafinētu skābeņskābi var aizstāt ar rafinētu skābeņskābi. Abus skābeņskābes veidus klasificē ar to pašu KN kodu, un abus veidus nevar viegli vienu no otra atšķirt. Skābeņskābes tīrība ir tāda pati, atšķiras citu produktu līmeņi palikušajā “atlieku” produktā. Abi veidi atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai, tāpēc saskaņā ar ierasto praksi tika noteikta viena dempinga starpība. Ņemot vērā to, cik ievērojama ir cenu atšķirība starp abiem veidiem un cik grūti ir tos atšķirt vienu no otra, individuālas dempinga starpības rafinētai un nerafinētai skābeņskābei palielinātu pasākumu apiešanas risku. Apgalvojums par vajadzību noteikt individuālu dempinga starpību rafinētai un nerafinētai skābeņskābei noraida, un ar šo apstiprina dempinga starpības, kas noteiktas pagaidu regulas 45. un 46. apsvērumā.

               (52)

               Visbeidzot, tā pati ražotāju eksportētāju grupa apšaubīja atšķirīgās dempinga starpības, kas noteiktas abām ražotāju eksportētāju grupām no ĶTR, un lūdza izskaidrot aprēķināšanas metodiku un rafinētas un nerafinētas skābeņskābes klasifikāciju, ņemot vērā to, kā atšķiras dempinga starpība abām eksportētāju grupām.

               (53)

               Attiecībā uz abām ražotāju eksportētāju grupām no ĶTR izmantoja to pašu metodiku, un attiecīgā ražojuma vidējā svērtā eksporta cena ietver gan rafinētu, gan nerafinētu skābeņskābi. Tāpēc atšķirīgās dempinga starpības var tiek saglabātas, vienkārši balstoties uz attiecīgo veidu relatīvo eksporta apjomu un ņemot vērā, ka rafinētu skābeņskābi parasti pārdod dārgāk nekā nerafinētu.

               (54)

               Tādējādi galīgās dempinga starpības, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

                           Uzņēmums

                           Galīgā dempinga starpība

                              Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd un Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd

                           37,7 %

                              Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

                           14,6 %

               (55)

               Par dempinga starpībām nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 47. un 48. apsvērumu.

               (56)

               Tādējādi valsts mēroga dempinga starpību nosaka 52,2 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 49. apsvērumu.

         4.   KAITĒJUMS

   4.1.   SAVIENĪBAS PRODUKCIJA UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

               (57)

               Kāds ražotājs eksportētājs pauda viedokli, ka atsauce uz diviem Savienības ražotājiem, kuri veido Savienības ražošanas nozari, pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā (sūdzības iesniedzējs un otrs ražotājs, kas nesadarbojās) pienācīgi neatspoguļoja situāciju attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem. Tāpat tika apgalvots, ka informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās, kā arī par trešo Savienības ražotāju, kurš bija izbeidzis skābeņskābes ražošanu, nevajadzētu ņemt vērā un nevajadzētu iekļaut atsevišķos makroekonomiskajos rādītājos (sk. pagaidu regulas 72., 74. un 78. apsvērumu). Pirmkārt, ar šo apstiprina, ka pretēji tam, kas noradīts pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā, attiecīgajā periodā Savienībā faktiski bija trīs attiecīgā ražojuma ražotāji, kas veidoja Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē, tādējādi pārstāvot 100 % no Savienības produkcijas. Otrkārt, apgalvojumu, ka skaitļus, kas attiecas uz ražotāju, kurš nesadarbojās, un trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza darbību, nevajadzētu ņemt vērā, noraida, jo, lai veiktu kaitējuma analīzi un iegūtu visprecīzāko pārskatu par ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kā noteikts pamatregulas 4. panta 1. punktā, ir pareizi iekļaut visus zināmos skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo periodu.

               (58)

               Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka iemesli, kuru dēļ trešais ražotājs bija izbeidzis līdzīgā ražojuma ražošanu, izmeklēšanā netika pienācīgi pārbaudīti. Tomēr šo lietu izmeklēšanā izskatīja, un uzņēmums, nesniedzot papildu paskaidrojumus, vienkārši minēja faktu, ka “iekšēju iemeslu” dēļ ir izbeidzis līdzīgā ražojuma ražošanu. Turklāt viens ražotājs eksportētājs piekrita šim paskaidrojumam un apgalvoja, ka lēmums izbeigt ražošanu nebija saistīts ar apgalvojumu par Ķīnas ražotāju veikto dempingu, tādējādi nonākot pretrunā informācijai, ko sūdzības iesniedzējs darīja zināmu sūdzības nekonfidenciālajā versijā, kur ir teikts, ka “[uzņēmums] pilnībā izbeidza ražošanu, slēdzot rūpnīcu Ķīnas un Indijas agresīvā dempinga dēļ”. Taču ražotājs eksportētājs nesniedza citu informāciju saistībā ar apgalvojumu par ražošanas apjoma rādītājiem, kuri attiecās uz šo trešo Savienības ražotāju. Tādējādi šis jautājums neatspēko faktu, ka datus, kas attiecas uz šo trešo ES ražotāju, varētu izmantot šajā izmeklēšanā.

               (59)

               Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka minimālais slieksnis, lai piedalītos procedūras uzsākšanā, nebija pienācīgi izpausts un faktiski netika sasniegts. Kā minēts pagaidu regulas 2. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs saražoja vairāk nekā 25 % no Savienības kopējās skābeņskābes produkcijas, un neviens ražotājs, izsakot iebildumus, nav pieteicies pirms izmeklēšanas sākšanas. Nekonfidenciālais dokuments iekļāva informatīvu paziņojumu, kas apkopoja pārbaudes rezultātus izmeklēšanas sākuma stadijā. Turklāt kaitējuma analīze, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu, aptvēra Savienības ražošanas nozares lielāko daļu.

               (60)

               Par Savienības produkcijas un Savienības ražošanas nozares definīciju nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumu ar šīs regulas 57. apsvērumā iekļauto precizējumu.

         4.2.   ATTIECĪGĀ SAVIENĪBAS TIRGUS NOTEIKŠANA

               (61)

               Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iekšējām vajadzībām izmantotā skābeņskābe nebūtu jāņem vērā, nosakot atsevišķus kaitējuma rādītājus, un katrā ziņā tāda pati konsekventa pieeja būtu jāpiemēro visiem kaitējuma rādītājiem. Taču iekšējām vajadzībām izmantotās skābeņskābes un brīvajam tirgum paredzētās skābeņskābes nodalīšana izskaidrota pagaidu regulas 52., 53. un 55. apsvērumā, un atbilstoši pamatregulai analīzē galvenā uzmanība tika pievērsta brīvajam tirgum paredzētajai produkcijai, kaut arī atsevišķu kaitējuma rādītāju noteikšanai tika iekļauta gan iekšējām vajadzībām, gan brīvajam tirgum paredzētā produkcija, kā norādīts 55. apsvērumā. Atsevišķus kaitējuma rādītājus patiesi var pārbaudīt tikai saistībā ar līdzīgā ražojuma izmantošanu brīvajā tirgū, jo, ņemot vērā to, kā notiek iekšējā pārdošana, pārdevēju un pircēju attiecības varētu sagrozīt šos rādītājus. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.

               (62)

               Par attiecīgā Savienības tirgus noteikšanu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 52. līdz 55. apsvērumu.

         4.3.   PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ

               (63)

               Par patēriņu Savienībā nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 56. līdz 58. apsvērumu.

         5.   IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM

   5.1.   ATTIECĪGĀ IMPORTA IETEKMES KUMULATĪVS NOVĒRTĒJUMS

               (64)

               Par attiecīgā importa ietekmes kumulatīvo novērtējumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 59. līdz 62. apsvērumu.

         5.2.   IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM UN TĀ TIRGUS DAĻA

               (65)

               Par attiecīgo valstu importa apjomu un tirgus daļu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 63. un 64. apsvērumu.

         5.3.   CENAS IMPORTAM PAR DEMPINGA CENĀM UN CENU SAMAZINĀJUMS

               (66)

               Kā minēts pagaidu regulas 144. apsvērumā, veicot kaitējuma starpības aprēķinu, tika pienācīgi koriģētas ĶTR un Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējās importa cenas, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus. Taču ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kaitējuma starpības aprēķinā nav pilnībā iekļāvusi 6,5 %, kas atbilst parastajam muitas nodoklim. Šo apgalvojumu atzina par pamatotu un gan šim ražotājam eksportētājam, gan pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecīgi koriģēja kaitējuma starpības aprēķinus. Tomēr tas neietekmēja ierosinātos galīgos pasākumus, kas norādīti šīs regulas 87. apsvērumā.

               (67)

               Par cenām importam par dempinga cenām un cenu samazinājumu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 65. līdz 68. apsvērumu.

         6.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

               (68)

               Kā minēts 57. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka skaitļus, kas attiecas uz trešo Savienības ražotāju, kurš izbeidza skābeņskābes ražošanu 2008. gadā, nevajadzēja iekļaut dažos makroekonomiskajos rādītājos (sk. pagaidu regulas 72., 74. un 78. apsvērumu). Taču faktiski Savienībā ir trīs līdzīgā ražojuma ražotāji, kas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un pārstāvot 100 % no Savienības produkcijas visā attiecīgajā periodā, lai arī viens ražotājs pirms IP izbeidza skābeņskābes ražošanu. Apgalvojumu, ka skaitļus, kas attiecas uz trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza darbību, nevajadzētu ņemt vērā, noraida, jo, lai noteiktu ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē, ir pareizi iekļaut visus ar ražošanas apjomu saistītos skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo periodu.

               (69)

               Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, neraugoties uz 66. apsvērumā minēto apgalvojumu par kļūdu, skaitļi pagaidu regulas 6. tabulā attiecībā uz darbinieku skaitu, kopējām gada algām un vidējām darbaspēka izmaksām uz vienu darbinieku nesakrīt. Tomēr ražotājs eksportētājs, apgalvojot, ka vidējā alga pieaugusi par 21 %, nenorādīja pareizo skaiti, jo patiesībā tas ir 19 %.

               (70)

               Attiecībā uz ekonomisko krīzi pagaidu regulas 95. līdz 97. apsvērums skaidri parāda, ka imports no attiecīgajām valstīm turpināja iegūt tirgus daļu, kaut arī patēriņš samazinājās, un negatīvi ietekmēja dažādus kaitējuma rādītājus, piemēram, pārdošanas apjomus, nodarbinātību, ražošanas jaudu un tirgus daļu.

               (71)

               Par pagaidu regulas 69. līdz 94. apsvērumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina minētos apsvērumus.

         7.   SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMU

               (72)

               Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pretēji pagaidu konstatējumiem Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. Tika apgalvots, ka kopumā negatīvās tendences Savienības ražošanas nozarē bija saistītas ar 2008. gada ekonomisko krīzi un kļūdainu informācijas iekļaušanu par trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza ražošanu, un tādēļ pārskats par kaitējumu ir sagrozīts. Tomēr, kā minēts iepriekš, trešā ražotāja iekļaušana tika uzskatīta par pareizu un attiecīgo valstu tirgus daļa turpināja palielināties pat krīzes apstākļos.

               (73)

               Tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 94. līdz 98. apsvērumu, kur secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         8.   CĒLOŅSAKARĪBA

               (74)

               Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, iekļaujot datus par trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza skābeņskābes ražošanu, sagrozīti pagaidu secinājumi par cēloņsakarības analīzi, ko vajadzējis balstīt vienīgi uz toreizējiem ražotājiem. Līdzīgi kā attiecībā uz kaitējuma analīzi, kas minēta iepriekš, tika konstatēts, ka secinājumi par līdzīgo ražojumu tiktu sagrozīti tieši tad, ja trešais ražotājs netiktu iekļauts. Tomēr, kā minēts 57. apsvērumā iepriekš, attiecīgos datus par šo uzņēmumu būtu vajadzējis iekļaut arī analīzē par ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tādējādi šo apgalvojumu noraida.

               (75)

               Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka imports par dempinga cenām nevar būt galvenais kaitējuma cēlonis, jo importa apjoms par dempinga cenām pieauga vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares rentabilitātes uzlabošanos. Tomēr šis nelielais rentabilitātes uzlabojums neatspēko secinājumu, ka kopējā rentabilitāte saglabājās ļoti zema un zem 8 % peļņas normas. Bez tam, kaut arī 2008. gadā un atkal IP laikā ievērojami pieauga patēriņš, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 9 % salīdzinājumā ar importu no Ķīnas attiecīgajā periodā.

               (76)

               Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Savienības ražošanas nozare IP laikā sasniedza peļņu, kas gandrīz atbilda mērķa peļņai 8 % apmērā. Informācija par peļņas apjomu attiecas tikai uz vienu Savienības ražotāju, tāpēc precīzus peļņas līmeņus nevar publicēt. Tomēr, kā izklāstīts pagaidu regulas 88. apsvērumā, pēc 2009. gadā piedzīvotajiem zaudējumiem sūdzības iesniedzējs guva nelielu peļņu IP laikā. Pieņēmumi, kurus ražotājs eksportētājs izmantoja, lai secinātu, ka IP laikā gūtā peļņa varētu atbilst mērķa peļņai, patiesībā nebija pareizi, jo tie neietvēra attiecīgos sūdzības iesniedzēja finanšu un ražošanas datus, kurus nevarēja izpaust konfidencialitātes dēļ. Sūdzības iesniedzēja peļņas līmenis tika rūpīgi pārbaudīts, tostarp pārbaudes apmeklējumā, tādēļ apgalvojums, ka IP laikā gūtā peļņa gandrīz atbilda mērķa peļņas apjomam, tika atzīts par nepareizu.

               (77)

               Par cēloņsakarību nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 99. līdz 122. apsvērumu.

         9.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (78)

               Divi importētāji apgalvoja, ka pasākumu rezultātā ES varētu pietrūkt skābeņskābes. Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare nevar apmierināt ES pieprasījumu pēc skābeņskābes.

               (79)

               Izmeklēšanā atklājās, ka IP laikā sūdzības iesniedzējam bija neizmantota jauda. Turklāt sūdzības iesniedzējs norādīja, ka pašlaik palielina ražošanu, kaut arī jaudas izmantojuma palielināšana prasa zināmu laiku, jo attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto ķīmiskās reakcijas. Tomēr, pamatojoties uz ES patēriņa datiem un kopējo ES jaudu, var uzskatīt, ka tad, kad sūdzības iesniedzējs sāks ražot ar gandrīz pilnu jaudu, tas spēs apmierināt kopējo Savienības pieprasījumu pēc nerafinētas skābeņskābes. Attiecībā uz rafinētu skābeņskābi tiek atgādināts, ka lielāko daļu rafinētās skābeņskābes izmanto tādu ražojumu ražošanā, kurus pēc tam eksportē, tāpēc klienti varētu izmantot režīmu “ievešana pārstrādei”. Turklāt galvenajam Ķīnas rafinētas skābeņskābes eksportētājam ir viena no zemākajām ierosinātajām maksājuma likmēm (14,6 %).

               (80)

               Bez tam sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka (nerafinētas) skābeņskābes pasaules tirgū dominē Ķīnas ražotāji, kas nosaka šā ražojuma cenu līmeni. Pašlaik Ķīnas ražotāji pārsvarā darbojas savā iekšzemes tirgū, un nevar izslēgt, ka gadījumā, ja nebūtu ieviesti pasākumi un vienīgais ES nerafinētas skābeņskābes ražotājs izbeigtu ražošanu, lietotājiem ES būtu jāsaskaras ar piegādes drošības problēmām, kā arī hronisku ražojuma trūkumu un oligopolistiskām cenām.

               (81)

               Cits importētājs/lietotājs, kas darbojas citā pakārtotā tirgus segmentā atšķirībā no iepriekšējā, apgalvoja, ka pagaidu pasākumi negatīvi ietekmējuši to viņa ražojumu ražošanas rentabilitāti, kuru ražošanā skābeņskābe ir galvenais izejmateriāls, tomēr nesniedza nekādu sīkāku informāciju. Uzņēmums tika aicināts piedalīties uzklausīšanā, lai pārspriestu šīs bažas un sniegtu pierādījumus, taču tas neizrādīja interesi. Tāpēc šos apgalvojumus nevarēja pārbaudīt.

               (82)

               Par Savienības interesēm nav saņemtas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 123. līdz 139. apsvērumu.

         10.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   10.1.   KAITĒJUMA NOVĒRŠANAS LĪMENIS

               (83)

               Kā minēts iepriekš 66. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kaitējuma starpības aprēķinā nav iekļāvusi 6,5 %, kas atbilst parastajam muitas nodoklim. Šis apgalvojums tika atzīts par daļēji pareizu, jo daļai importētās produkcijas, kuru piegādāja ES pircējam pēc nodokļu nomaksas, nodoklis bija novērtēts zemāks. Tāpēc attiecīgi koriģēja kaitējuma starpības, bet tas būtiski neietekmēja ierosinātos galīgos pasākumus (sk. šīs regulas 87. apsvērumu).

               (84)

               Ņemot vērā secinājumus par Star Oxochem, kaitējuma starpība arī šim ražotājam eksportētājam tika noteikta, pamatojoties uz to pašu aprēķinu metodiku, kas noteikta pagaidu regulas 142. līdz 144. apsvērumā.

               (85)

               Par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 145. līdz 148. apsvērumu.

         10.2.   MAKSĀJUMU VEIDS UN APJOMS

               (86)

               Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, jo visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem kaitējuma apjoms tika konstatēts lielāks par dempinga starpību.

               (87)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, dempinga un kaitējuma starpības ir šādas:

                           Uzņēmuma/koncerna nosaukums

                           Kaitējuma starpība (%)

                           Dempinga starpība (%)

                           Pagaidu maksājums (%)

                           Ierosinātais maksājums (%)

                           Indija

                              Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)

                           38,9

                           22,8

                           22,8

                           22,8

                              Star Oxochem Pvt. Ltd

                           32,3

                           31,5

                           43,6

                           31,5

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           47,9

                           43,6

                           43,6

                           43,6

                           ĶTR

                              Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd un Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd

                           53,3

                           37,7

                           37,7

                           37,7

                              Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

                           18,7

                           14,6

                           14,6

                           14,6

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           63,5

                           52,2

                           52,2

                           52,2

               (88)

               Uzņēmumu individuālās antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz šīs izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Indija un ĶTR un kurus ražojuši šie uzņēmumi – tātad konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

               (89)

               Ikviena prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai pēc jauna ražošanas vai tirdzniecības subjekta izveidošanas) būtu jāadresē Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrvienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.

               (90)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam. Tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc galīgās izpaušanas varēja izteikt iebildumus.

               (91)

               Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas. Nevienas no saņemtajām piezīmēm nespēja mainīt izmeklēšanas konstatējumus.

               (92)

               Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušā maksājuma likme būtu jāpiemēro ne tikai eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri IP laikā neeksportēja. Tomēr aicinām uzņēmumus, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja, ja tie izpilda pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar minēto pantu, lai šo uzņēmumu stāvokli pārbaudītu atsevišķi.

         10.3.   PAGAIDU MAKSĀJUMU GALĪGĀ IEKASĒŠANA

               (93)

               Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka summas, kas iemaksātas kā nodrošinājums par pagaidu regulas noteiktajiem pagaidu maksājumiem, būtu jāiekasē galīgi apjomā, kas vienāds ar noteikto galīgo maksājumu lielumu. Ja galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu, būtu jāatmaksā tā summa, kas provizoriski iekasēta un pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu.

         11.   SAISTĪBAS

               (94)

               Viens Indijas ražotājs eksportētājs un divi Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

               (95)

               Attiecīgā ražojuma cenas pēdējos gados ir ievērojami svārstījušās, un tādējādi tas nav piemērots, lai uz to attiecinātu nemainīgas cenas saistības. Lai novērstu šo problēmu, Indijas ražotājs eksportētājs piedāvāja iekļaut punktu par indeksāciju, taču nenoteica attiecīgo minimālo cenu. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka nevarēja noteikt tiešu saikni starp cenu svārstībām un galveno izejmateriālu cenu svārstībām, tādējādi indeksācija netiek uzskatīta par piemērotu. Turklāt šā uzņēmuma sadarbošanās līmenis izmeklēšanā un tā sniegto datu precizitāte nebija izcila. Tādējādi Komisija nebija pārliecināta, ka šā uzņēmuma saistības varēs faktiski uzraudzīt.

               (96)

               Bez tam saistībā ar ĶTR ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv dažādi attiecīgā ražojuma veidi, kurus nevar viegli atšķirt un kuru cenas ievērojami atšķiras. Tādējādi viena minimālā cena visiem ražojumu veidiem, ko piedāvā viens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, nenovērstu dempinga kaitīgo ietekmi. Turklāt abi attiecīgie ĶTR ražotāji eksportētāji ražo dažādus citus ķīmiskos produktus un var pārdot ražojumus visiem patērētājiem Eiropas Savienībā ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību. Tas radītu nopietnu šķērskompensācijas risku un ārkārtīgi apgrūtinātu saistību reālu uzraudzību. Atšķirīgās minimālās cenas, ko ierosināja citi Ķīnas ražotāji eksportētāji, arī padarītu uzraudzību par neiespējamu, jo būtu sarežģīti atšķirt dažādus ražojumu veidus. Balstoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka saistību piedāvājumus nevar pieņemt,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražoto 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.

               Valsts

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājuma likme %

                  Taric papildu kods

               Indija

                  Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

               22,8

               B230

                  Star Oxochem Pvt. Ltd

               31,5

               B270

               Visi pārējie uzņēmumi

               43,6

               B999

               ĶTR

                  Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.

               37,7

               B231

                  Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

               14,6

               B232

               Visi pārējie uzņēmumi

               52,2

               B999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Komisijas Regulai (ES) Nr. 1043/2011. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu summu, atmaksā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 12. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 275, 20.10.2011., 1. lpp.

      (3)

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H, Office: N105 04/092

               1049 Bruxelles/Brussel,

               BELGIQUE/BELGIË

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītam paziņojumam šādā formā:

                  1)

                  rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats,

                  2)

                  šāds paziņojums:
                  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās skābeņskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

            Datums un paraksts