title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 960/2012 ( 2012. gada 18. oktobris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               19.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 288/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 960/2012
   (2012. gada 18. oktobris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 18. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  67,8

                  MK

                  35,9

                  ZZ

                  51,9

                  0707 00 05

                  MK

                  38,5

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  77,4

                  0709 93 10

                  TR

                  116,7

                  ZZ

                  116,7

                  0805 50 10

                  AR

                  81,6

                  CL

                  108,8

                  TR

                  85,5

                  ZA

                  84,5

                  ZZ

                  90,1

                  0806 10 10

                  BR

                  269,0

                  MK

                  59,9

                  TR

                  147,1

                  ZZ

                  158,7

                  0808 10 80

                  AR

                  216,2

                  MK

                  29,8

                  NZ

                  127,3

                  US

                  143,5

                  ZA

                  93,4

                  ZZ

                  122,0

                  0808 30 90

                  CN

                  92,8

                  TR

                  115,3

                  ZZ

                  104,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes īstenošanas Regula (ES) Nr. 1251/2009 ( 2009. gada 18. decembris ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1911/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam, kuru izcelsme ir, inter alia , Krievijā

text:
               19.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/5

      PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1251/2009
   (2009. gada 18. decembris),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1911/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam, kuru izcelsme ir, inter alia, Krievijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 4. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 1995/2000 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu tādu urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu (“UAN”) importam, kuru izcelsme ir, inter alia, Krievijā. Minētā regula turpmāk tekstā norādīta kā “sākotnējā regula”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tekstā norādīta kā “sākotnējā izmeklēšana”.

               (2)

               Pēc 2005. gada septembrī sāktās pārskatīšanas saistībā ar termiņa beigām (“termiņa beigu pārskatīšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1911/2006 (3) pagarināja šos pasākumus pašreizējā līmenī vēl uz pieciem gadiem. Pasākumus veido īpaši maksājumi.

         B.   PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA

   1.   PĀRSKATĪŠANAS PIEPRASĪJUMS

               (3)

               Pieprasījumu veikt pārskatīšanu saistībā ar jaunu eksportētāju (“pašreizējā pārskatīšana”) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu iesniedza akciju sabiedrība Acron (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir ražotājs eksportētājs Krievijā. Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

               (4)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz kuru tika noteikti antidempinga pasākumi, proti, laikposmā no 1998. gada 1. jūnija līdz 1999. gada 31. maijam (“sākotnējās izmeklēšanas periods”), nebija eksportējis UAN uz Savienību un ka tas nav saistīts ne ar vienu no UAN ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas iepriekšminētie antidempinga pasākumi. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka tas pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām bija sācis eksportēt UAN uz Savienību.

         2.   PĀRSKATĪŠANAS SĀKŠANA SAISTĪBĀ AR JAUNU EKSPORTĒTĀJU

               (5)

               Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja sniegt piezīmes, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 241/2009 (4) sāka pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1911/2006 (“spēkā esošie pasākumi”) attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.

               (6)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 241/2009 2. pantu tika atcelts antidempinga maksājums EUR 20,11 par tonnu, kas ar Regulu (EK) Nr. 1911/2006 bija piemērots tāda UAN importam, ko pieprasījuma iesniedzējs bija ražojis un pārdevis eksportam uz Savienību. Vienlaikus saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu muitas iestādēm tika uzdots veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu šādu importu.

         3.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

               (7)

               Ražojums, uz kuru attiecas pašreizējā pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kas tika aplūkots sākotnējā izmeklēšanā, proti, urīnvielas un amonija nitrāta šķīdums – šķidrais mēslošanas līdzeklis, kuru parasti izmanto lauksaimniecībā un kura izcelsme ir Krievijā (“attiecīgais ražojums”). Tas sastāv no urīnvielas, amonija nitrāta un ūdens maisījuma. Attiecīgais ražojums patlaban atbilst KN kodam 3102 80 00.

         4.   PERSONAS, UZ KURĀM ATTIECAS PROCEDŪRA

               (8)

               Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotāju asociācijai par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (9)

               Komisija nosūtīja anketas pieprasījuma iesniedzējam un tā saistītajiem uzņēmumiem un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā un saistītajā uzņēmumā:

                           —

                           A/S Acron, Novgorod, Krievija,

                           —

                              Agronova International Inc., Hallandale, ASV (“Agronova”).

         5.   PĀRSKATĪŠANAS IZMEKLĒŠANAS PERIODS

               (10)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periods attiecībā uz jauno eksportētāju aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“PIP”).

         C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   1.   JAUNA EKSPORTĒTĀJA STATUSS

               (11)

               Izmeklēšanā apstiprinājās fakts, ka pieprasījuma iesniedzējs sākotnējās izmeklēšanas periodā nebija eksportējis attiecīgo ražojumu un ka tikai pēc šā perioda tas bija sācis eksportēšanu uz Savienību.

               (12)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs spēja pierādīt, ka tas nav saistīts ne ar vienu no eksportētājiem vai ražotājiem Krievijā, uz kuriem attiecas spēkā esošie antidempinga maksājumi par Krievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.

               (13)

               Tādējādi tiek apstiprināts, ka pieprasījuma iesniedzējs jāuzskata par jaunu eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu.

         2.   DEMPINGS

   2.1.   NORMĀLĀS VĒRTĪBAS NOTEIKŠANA

               (14)

               Pieprasījuma iesniedzējam nebija attiecīgā ražojuma pārdevumu Krievijas iekšējā tirgū. Ja normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot cenas iekšējā tirgū, ir jāizmanto cita metode. Tā vietā Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu salikto normālo vērtību aprēķināja šādi.

               (15)

               Normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja ražošanas izmaksām, tām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu.

         2.1.1.
         Dabasgāzes izmaksu koriģēšana Krievijas iekšējā tirgū

               (16)

               Attiecībā uz ražošanas izmaksām jānorāda, ka gāzes izmaksas veido lielāko ražošanas izmaksu daļu un būtisku kopējo ražošanas izmaksu daļu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu tika pārbaudīts, vai izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, bija pienācīgi atspoguļotas pieprasījuma iesniedzēja dokumentācijā.

               (17)

               Tika konstatēts, ka gāzes cenas, ko pieprasījuma iesniedzējs maksāja iekšējā tirgū, bija nesamērīgi zemas. Tās, piemēram, veidoja vienu ceturtdaļu līdz vienu piektdaļu no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visa pieejamā informācija liecina, ka gāzes cenas Krievijas iekšējā tirgū bija regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko par dabasgāzi maksā neregulētos tirgos. Tā kā gāzes izmaksas nebija pienācīgi atspoguļotas pieprasījuma iesniedzēja dokumentācijā, tās bija attiecīgi jākoriģē. Krievijas iekšējā tirgū nebija nesagrozītu gāzes cenu, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu gāzes cenas bija jānosaka, “balstoties uz citiem pamatotiem apsvērumiem, tostarp informāciju, kas iegūta no citiem reprezentatīviem tirgiem”.

               (18)

               Koriģētās cenas tika aprēķinātas, pamatojoties uz eksportam pārdotās Krievijas gāzes vidējo cenu uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus centrā), neskaitot transporta izmaksas un koriģējot tās, lai ņemtu vērā vietējās sadales izmaksas. Waidhaus – lielāko centru, no kurienes Krievijas gāze tiek pārdota uz Savienību, kas ir lielākais Krievijas gāzes tirgus un kurā cenas pienācīgi atspoguļo izmaksas, var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē.

               (19)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs izdarīja vairākus apgalvojumus, kas saistīti ar: i) gāzes cenu koriģēšanas juridisko pamatu, no vienas puses, un ii) gāzes cenu koriģēšanai piemēroto metodiku, no otras puses.

         2.1.1.1.   Gāzes cenu koriģēšanas juridiskais pamats

               (20)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nav pamata koriģēt Krievijas iekšējā tirgū samaksāto gāzes cenu, jo tā grāmatvedības dokumentācijā bija pilnībā atspoguļotas ar attiecīgā ražojuma ražošanu saistītās izmaksas Krievijā. Turklāt tas apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 1. pantu normālā vērtība vienmēr jānosaka attiecībā uz eksportētājvalsti un ka tādējādi konstatējumu pamatošana ar citu trešo valstu ražotāju sniegto informāciju būtu pretrunā minētajam pantam.

               (21)

               Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja argumentu par iespējamo pamatregulas 1. panta neievērošanu jānorāda, ka 1. pantā ir aprakstīts tikai vispārējais dempinga jēdziens, bet sīkāki noteikumi par dempinga konstatēšanu ir izklāstīti pamatregulas 2. pantā. Pamatregulas 2. panta 5. punkts paredz iespēju izmantot informāciju no citiem reprezentatīviem tirgiem, ieskaitot kādu trešo valsti, ja ar pārbaudāmā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas nav pienācīgi atspoguļotas attiecīgās personas dokumentācijā. Tāpēc šajā ziņā pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida.

               (22)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī norādīja, ka Krievijā ir tādas dabiskās konkurences priekšrocības kā plaša dabasgāzes pieejamība un labvēlīgi piegādes nosacījumi, kas izskaidro cenu starpību starp dabasgāzi, kas pārdota Krievijas iekšējā tirgū, un dabasgāzi, kas eksportēta. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka gāzes cenas Krievijas iekšējā tirgū sedz izmaksas.

               (23)

               Saistībā ar dabisko priekšrocību pastāvēšanu pieprasījuma iesniedzējs neminēja to, ka dabasgāzes cenas Krievijas iekšējā tirgū tika regulētas, tādējādi nevarēja uzskatīt, ka tās pienācīgi atspoguļo cenu, kas parasti tiek maksāta netraucētas konkurences tirgos. Pieprasījuma iesniedzējs arī nesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu šos apgalvojumus. Turklāt attiecībā uz izmaksām pat tad, ja pieprasījuma iesniedzēja maksātās gāzes cenas segtu ražošanas vienības izmaksas un gāzes operatoram radušās gāzes pārdošanas izmaksas, šis apgalvojums nav būtisks, jo gāzes tirgus cena ne vienmēr ir saistīta ar tās ražošanas un pārdošanas izmaksām. Tāpēc šie apgalvojumi bija jānoraida.

               (24)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka atbilstoši pamatregulai veiktajā izmeklēšanā nebija jāpārbauda augšupējo ražojumu subsidēšana. Tiek norādīts, ka pamatregulas 2. panta 5. punkta mērķis ir noteikt, vai attiecīgās personas dokumentācijā ir pienācīgi atspoguļotas ar līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Tika konstatēts, ka tas tā nebija 17. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. Tas atšķiras no stāvokļa, kad tiek noteikta subsīdiju pastāvēšana, uz kuru neattiecās pašreizējā izmeklēšana. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida.

               (25)

               Saistībā ar šo pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka pat tad, ja pastāv īpaši tirgus apstākļi pamatregulas 2. panta 3. punkta nozīmē, tie attiecas tikai uz attiecīgā ražojuma, proti, UAN, tirgu kā tādu un to nevar attiecināt uz apstākļiem augšupējā ražojuma tirgū. Tomēr, kā izriet no 24. apsvērumā minētā, dabasgāzes cenas tika koriģētas, balstoties uz pamatregulas 2. panta 5. punktu, kas atbilstoši 21. apsvērumā minētajam īpaši ļauj iestādēm izmantot ražošanas izmaksas, kas iegūtas no citiem reprezentatīviem tirgiem. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida.

               (26)

               Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 5. punkts attiecas tikai uz to, ciktāl tiek pārbaudīts, vai uzņēmuma dokumentācija atbilst attiecīgās trešās valsts vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem, bet neizvirza prasību, lai izmaksas atbilstu izmaksām neregulētos tirgos.

               (27)

               Jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu ir jāievēro divi nosacījumi, lai izmaksas varētu aprēķināt, balstoties uz eksportētāja dokumentāciju: i) dokumentācija jāuztur saskaņā ar attiecīgās valsts vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem (“GAAP”) un ii) dokumentācijā pienācīgi jāatspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Ja otrais nosacījums netiek izpildīts, jo dokumentācijā nav atspoguļotas izmaksas, kā tas ir šajā gadījumā, tad izmaksas ir jākoriģē. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida.

         2.1.1.2.   Gāzes cenu koriģēšanā izmantotā metodika

               (28)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka gāzes cenas pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā ievērojami svārstījās un ka tāpēc normālā vērtība jānosaka reizi mēnesī (vai vismaz reizi ceturksnī), nevis reizi gadā.

               (29)

               Jānorāda, ka gāzes cenas PIP laikā svārstījās, taču šīs svārstības netika uzskatītas par ārkārtējām vai īpaši nozīmīgām. Dabasgāzes tirgū parasti patiešām ir novērojamas diezgan ievērojamas cenu svārstības. Pieprasījuma iesniedzējs nevarēja pierādīt, ka ir bijuši īpaši apstākļi un ka cenu svārstības PIP laikā bijušas ievērojami mazākas nekā parasti novērojamās svārstības. Tāpēc nebija iemesla atteikties no metodikas, kas tika izmantota izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi. Otrkārt, tikai daļēji bija pieejama informācija, kas, pēc pieprasījuma iesniedzēja vārdiem, bija jāizmanto normālo vērtību noteikšanai, jo vajadzīgo informāciju, proti, PVA un peļņu, no ASV uzņēmumiem varēja iegūt tikai reizi gadā. Tāpēc pat tad, ja pieprasījuma iesniedzēja arguments tiktu ievērots, būtu neiespējami pienācīgi aprēķināt ikmēneša vai ikceturkšņa vērtības. Tādējādi pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida.

               (30)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apstrīdēja Waidhaus izmantošanu par atbilstošu atskaites tirgu, norādot uz to, ka gāzes cenas Vācijā nenosaka pēc konkurences principiem, un uz attiecībām starp personām, kas ir ar cenu aprēķināšanas formulām saistīts faktors, ko izmanto no Krievijas veiktā gāzes eksporta līgumos.

               (31)

               Jānorāda, ka apgalvojumu, ka gāzes cenas Vācijas iekšējā tirgū nenosaka pēc konkurences principiem, jebkurā gadījumā uzskatīja par nebūtisku, jo tas attiecās tikai uz cenām, par kādām Vācijas gāzes sadales uzņēmumi pārdod gāzi iekšējā tirgū, tāpēc tas nav saistīts ar cenu, par kādu no Krievijas eksportētā gāze tiek pārdota Waidhaus centrā. Pieprasījuma iesniedzēja arguments par to, ka Vācijas tradicionālajiem gāzes sadales uzņēmumiem nav motivācijas vienoties ar Krieviju par zemām importētās gāzes cenām Waidhaus centrā, ir tikai pieņēmums, kurš nav pamatots ar faktisko informāciju un pierādījumiem. Tādējādi šie argumenti tika noraidīti.

               (32)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, izmantojot eksporta cenu uz Waidhaus centru, Krievijas eksporta maksājums, ko veic visos eksporta gadījumos, ir bijis jāatskaita no Waidhaus cenas, jo tas neattiecās uz iekšējo tirgu.

               (33)

               Tirgus cena Waidhaus centrā, ko uzskatīja par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē, ir cena pēc eksporta nodokļu samaksas, nevis cena pirms minētajiem nodokļiem. No pircēja viedokļa jāņem vērā cena, kas tam jāmaksā Waidhaus centrā, un šajā ziņā nav svarīgi, kādu procentu no šīs cenas veido eksporta nodoklis un cik procentu tiek samaksāts gāzes piegādātājam. Savukārt gāzes piegādātājs vienmēr centīsies maksimāli paaugstināt cenu un tādējādi pieprasīs visaugstāko cenu, ko patērētāji vēlēsies maksāt. Ievērojot to, ka šī cena vienmēr ir daudz augstāka par ražošanas izmaksām, tādējādi gāzes piegādātājs gūst lielu peļņu, gāzes cenu galvenokārt ietekmē nevis eksporta nodokļa apjoms, bet gan tas, par kādu cenu tirgus dalībnieki to vēlas iegādāties. Tāpēc tika secināts, ka neizkropļotā tirgū noteiktā cena ir cena, kurā iekļauts eksporta nodoklis, nevis cena pirms nodokļa samaksas. Tādējādi šajā gadījumā pieprasījuma iesniedzēja argumenti tika noraidīti.

               (34)

               Saistībā ar šo pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka vietējā gāzes sadales uzņēmuma uzcenojums nav jāpieskaita eksporta cenai Waidhaus centrā, taču nepaskaidroja, kāpēc tas uzskata, ka vietējam gāzes sadales uzņēmumam piemērojamā korekcija nav atbilstoša. Tika uzskatīts, ka patērētāji iekšējā tirgū iegādājās gāzi no vietējiem piegādātājiem, tāpēc bija jāpieņem, ka tiem būtu jāsedz vietējās gāzes sadales izmaksas, kas pašas par sevi nav iekļautas nekoriģētajā Waidhaus cenā. Tāpēc tika uzskatīts, ka šī korekcija patiesi ir pamatota, un tādējādi pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums tika noraidīts.

         2.1.2.
         Pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”)

               (35)

               PVA izmaksas un peļņu nevarēja noteikt, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta ievadfrāzi, jo pieprasījuma iesniedzējam nebija līdzīgā ražojuma pārdevumu Krievijas iekšējā tirgū. Turklāt nevarēja piemērot pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu, jo izmeklēšana attiecās tikai uz pieprasījuma iesniedzēju. Nebija piemērojams arī pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts, jo dabasgāze, tāpat kā tajā pašā vispārējā preču kategorijā ietilpstošie ražojumi, ir vissvarīgākā izejviela, tāpēc, ļoti iespējams, 17. apsvērumā minēto iemeslu dēļ būtu jākoriģē arī ražošanas izmaksas. Šajā pārskatīšanā nebija informācijas, kas ļautu pienācīgi noteikt šādu korekciju, PVA izmaksas un attiecīgo peļņas normu, pārdodot šādus ražojumus pēc minētās korekcijas veikšanas. Tāpēc PVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, izmantojot saprātīgu metodi.

               (36)

               Tā kā tās pašas vispārējās ražojumu kategorijas Krievijas iekšējais tirgus ir ļoti mazs, informācija bija jāiegūst no citiem reprezentatīviem tirgiem. Šajā saistībā tika ņemta vērā publiski pieejamā informācija par lielākajiem uzņēmumiem, kas darbojas slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozarē. Ziemeļamerikas (proti, ASV) ražotāju atbilstošos datus atzina par piemērotākajiem izmeklēšanai, ņemot vērā to, ka bija plaši pieejama ticama un pilnīga publiski pieejama informācija no biržā kotētajiem uzņēmumiem šajā pasaules reģionā. Turklāt Ziemeļamerikas tirgū bija raksturīgs nozīmīgs iekšzemes pārdevumu apjoms un ievērojams vietējo un ārvalstu uzņēmumu konkurences līmenis. Tāpēc PVA izmaksas un peļņu noteica, pamatojoties uz vidējām svērtajām to trīs Ziemeļamerikas ražotāju PVA izmaksām un peļņu, kuri bija atzīti par lielākajiem uzņēmumiem mēslošanas līdzekļu nozarē, ņemot vērā to Ziemeļamerikā veiktos tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu (slāpekļa mēslošanas līdzekļu) pārdevumus. Šos trīs ražotājus uzskatīja par reprezentatīviem slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares pārstāvjiem, un to PVA izmaksas un peļņu pieņēma par reprezentatīviem rādītājiem attiecībā uz tādām pašām izmaksām, kas parasti rodas uzņēmumiem, kuri veiksmīgi darbojas minētajā uzņēmējdarbības segmentā. Turklāt nav norāžu, kas liecinātu, ka šādi konstatētais peļņas apmērs pārsniedz peļņu, kādu parasti gūst Krievijas ražotāji, tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus pārdodot iekšējā tirgū.

               (37)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja iepriekš minēto metodiku un apgalvoja, ka izmantotā peļņas norma ir nesamērīga un pārāk augsta, īpaši salīdzinot ar peļņas normu, kas izmantota iepriekšējās antidempinga izmeklēšanās, kurās bija aplūkots šis pats ražojums. Tas apgalvoja, ka 2008. gads, par kuru tika noteiktas PVA izmaksas un peļņa, bija neparasts ASV tirgū, jo ievērojami svārstījās gāzes cenas un bija ārkārtīgi augstas mēslošanas līdzekļu cenas, kas ASV ražotājiem ļāva gūt neparasti lielu peļņu.

               (38)

               Kopumā pašreizējā pārskatīšanā apstiprināja, ka nebija mainījušies apstākļi pamatregulas 11. panta 9. punkta nozīmē, kas pamatotu atteikšanos no metodikas, ko izmantoja izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi. Pirmkārt, tika konstatēts, ka peļņas norma, ko līdz 2008. gadam bija guvuši šie ASV ražotāji, bija līdzīga 2008. gadā gūtajai peļņas normai. Otrkārt, pat tad, ja peļņas līmenis 2008. gadā atšķīrās no peļņas līmeņa iepriekšējos gados, tā ir parasta parādība tirgus ekonomikas apstākļos, kur izmaksas, cenas un peļņa laika gaitā mainās. Treškārt, dabasgāzes tirgus parasti ir nestabils. Salīdzinot dabasgāzes cenas ASV tirgos un Waidhaus centrā 2008. gadā un iepriekšējos gados, netika konstatētas novirzes, kas būtu par pamatu neparasti lielai peļņai ASV tirgū. Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka nebija pamata atteikties no metodikas, kas aprakstīta 36. apsvērumā iepriekš.

               (39)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs izvirzīja apgalvojumu, ka netika izmantota 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā minētā pārbaude saistībā ar izmantotās peļņas normas pamatotību, jo peļņas norma pārsniedz peļņu, ko par vienas un tās pašas vispārējās kategorijas ražojumiem izcelsmes valsts iekšējā tirgū parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

               (40)

               Pieprasījuma iesniedzējs nesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās tikai uz dempinga noteikšanu attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, tad nebija informācijas par citiem ražotājiem Krievijā. Ievērojot to, ka iepriekš minēto iemeslu dēļ nevarēja izmantot gāzes izmaksas, kas bija radušās pieprasījuma iesniedzējam, rentabilitāte, par kuru ziņojis pats pieprasījuma iesniedzējs uzņēmuma līmenī par iekšējā tirgū pārdotajiem ražojumiem pēc tam, kad bija koriģēta no finanšu darbībām gūtā neparastā peļņa un zaudējumi, ir tikpat liela kā ASV ražotāju rentabilitāte. Šajos apstākļos nav pamata uzskatīt, ka izmantotā peļņas norma pārsniedz peļņu, ko par vienas un tās pašas vispārējās kategorijas ražojumiem izcelsmes valsts iekšējā tirgū parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

               (41)

               Savienības ražošanas nozare iebilda, ka iepriekšminētā pieeja tiek izmantota attiecībā uz PVA izmaksu un peļņas noteikšanu, un uzstāja, ka jāizmanto paša pieprasījuma iesniedzēja PVA izmaksas. Tomēr pamatregulas 2. panta 6. punktā noteikts, ka PVA izmaksu un peļņas summas jānosaka, vienīgi balstoties uz faktiskajiem datiem par attiecīgā ražotāja eksportētāja ražošanu un pārdošanu, ja šie pārdevumi tika veikti parastās tirdzniecības operācijās. Atbilstoši 35. un 36. apsvērumā izklāstītajam situācija bija pavisam citāda, jo pieprasījuma iesniedzējam nebija līdzīgā ražojuma pārdevumu Krievijas iekšējā tirgū. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

         2.2.   EKSPORTA CENA

               (42)

               Eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par ražojumu, kad no eksportētājvalsts to pārdod eksportam uz Savienību.

         2.3.   SALĪDZINĀŠANA

               (43)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā faktorus, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tādējādi attiecīgos gadījumos un tad, ja bija iesniegti pārbaudīti pierādījumi, tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības saistībā ar transporta, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām, palīgizmaksām un netiešajiem nodokļiem.

               (44)

               Pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā veica eksporta pārdevumus, izmantojot uzņēmumu Agronova, kas ir saistītais tirgotājs ASV. Izmeklēšanā ir konstatēts, ka vienīgie saistītā uzņēmuma pienākumi bija atrast pircējus un noslēgt pārdošanas līgumus. Veicot pārbaudi, atklājās, ka uzņēmuma Agronova dokumentācijā nebija pilnībā atspoguļotas visas darbības, un bija norādes uz to, ka, lai gan uzņēmumam netika maksāta komisijas nauda saistībā ar darījumiem, tā darbības tika atalgotas citos veidos. Šo iemeslu dēļ tika uzskatīts, ka uzņēmums Agronova darbojas kā aģents un saņem komisijas naudu. Tāpēc eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā nosacītu komisijas naudu, kas atbilst tirgotāja uzcenojumam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu.

               (45)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu nevajadzēja koriģēt ar nosacīto komisijas naudu par pārdevumiem, kas veikti ar saistītā uzņēmuma palīdzību ASV, jo šis uzņēmums, iespējams, veica darbības, kas bija identiskas pilnībā integrēta eksporta pārdevumu departamenta darbībām, tāpēc tas nebija uzskatāms par aģentu, kurš par savu darbu saņem komisijas naudu.

               (46)

               Šajā izmeklēšanā to nevarēja apstiprināt, bet atklāja, ka attiecībā uz saistītā uzņēmuma pienākumiem un veidu, kā pieprasījuma iesniedzējs tam atlīdzina par darbu, saistītais uzņēmums drīzāk jāuzskata par aģentu, kurš par savu darbu saņem komisijas naudu.

         2.4.   DEMPINGA STARPĪBA

               (47)

               Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

               (48)

               Šis salīdzinājums liecināja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļu samaksas, ir 22,9 %.

         D.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (49)

               Jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu un atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1995/2000 49. apsvērumā minētajam sākotnējā izmeklēšanā galīgo antidempinga maksājumu noteica konstatētā kaitējuma apjoma līmenī, kas bija mazāks par dempinga starpību, jo tika konstatēts, ka ar šādu mazāku maksājumu pietiek, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā pārskatīšanā noteiktais maksājums nevar būt lielāks par kaitējuma apjomu.

               (50)

               Šajā daļējā starpposma pārskatīšanā nevar noteikt individuālu kaitējuma apjomu, jo tajā pārbaudīja dempingu tikai tiktāl, ciktāl tas attiecas uz pieprasījuma iesniedzēju. Tāpēc šajā pārskatīšanā noteikto dempinga starpību salīdzināja ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma apjomu. Tā kā kaitējuma apjoms bija mazāks par pašreizējā izmeklēšanā konstatēto dempinga starpību, galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju jāpiemēro sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma apjoma līmenī.

               (51)

               Attiecībā uz pasākuma veidu tika uzskatīts, ka grozītajam antidempinga maksājumam jābūt tādam pašam kā maksājumiem, kas piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 1995/2000. Lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti un novērstu manipulācijas ar cenām, maksājumi bija jānosaka kā konkrēta summa par tonnu. Tādējādi antidempinga maksājumam, kas jāpiemēro attiecīgā ražojuma importam, ko pieprasījuma iesniedzējs ražoja un pārdeva eksportam uz Savienību, kas aprēķināts, par pamatu ņemot kaitējuma apjomu un sākotnējā izmeklēšanā izteikts kā konkrēta summa par tonnu, ir jābūt EUR 20,11 par tonnu.

         E.   ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMA UZLIKŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU DATUMU

               (52)

               Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus, antidempinga maksājumu, kas jāpiemēro pieprasījuma iesniedzējam, uzliek ar atpakaļejošu datumu no pārskatīšanas sākšanas dienas attiecīgā ražojuma importam, uz kuru attiecas Regulas (EK) Nr. 241/2009 3. pantā noteiktā reģistrācija.

         F.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA UN PASĀKUMU ILGUMS

               (53)

               Pieprasījuma iesniedzējs un pārējās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā iecerei atkārtoti piemērot galīgo antidempinga maksājumu tāda UAN importam, kura izcelsme ir, inter alia, Krievijā un kuru pieprasījuma iesniedzējs ražoja un pārdeva eksportam uz Savienību, un ar atpakaļejošu datumu uzlikt šo maksājumu importam, uz kuru attiecas reģistrācija. Visām personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes.

               (54)

               Šī pārskatīšana neietekmē dienu, no kuras saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vairs nav spēkā ar Regulu (EK) Nr. 1911/2006 noteiktie pasākumi.

         G.   SAISTĪBAS

               (55)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs saskaņā ar pamatregulas 8. pantu piedāvāja saistības. Tas norādīja, ka piedāvājums jāsagatavo, izmantojot pamatotu pieņēmumu, ka daži no apgalvojumiem, kas veikti pēc galīgās informācijas izpaušanas, tiks pieņemti un tādējādi tiks noteikta minimālā importa cena, kas būs piemērojama pieprasījuma iesniedzējam. Tā kā neviena no pieprasījuma iesniedzēja piezīmēm netika atzīta par pamatotu un tas, šķiet, vairs nevēlas piedāvāt minimālo importa cenu, kas būtu noteikta, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā konstatēto kaitējuma novēršanas līmeni, tika uzskatīts, ka turpmāka saistību piedāvājuma analizēšana attiecībā uz to pieņemšanu vairs nav vajadzīga,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Regulas (EK) Nr. 1911/2006 1. panta 2. punkta tabulu groza, pievienojot šādu ierakstu:

                  Valsts

                  Uzņēmums

                  Maksājuma summa
                  (par tonnu)

                     Taric papildkods

                  “Krievija

                  Akciju sabiedrība Acron

                  EUR 20,11

                  A932”

   2.   Ar šo uzlikto maksājumu ar atpakaļejošu datumu piemēro arī tādam urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu ūdens vai amonjaka šķīdumā importam, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 241/2009 3. pantu.
   3.   Muitas iestādēm ir uzdots pārtraukt tādu urīnvielas un amonjaka nitrāta maisījumu ūdens vai amonjaka šķīdumā importa reģistrēšanu, kuru izcelsme ir Krievijā un kurus akciju sabiedrība Acron ražoja un pārdeva eksportam uz Savienību.
   4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2009. gada 18. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         Å. TORSTENSSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 22.9.2000., 15. lpp.

      (3)  OV L 365, 21.12.2006., 26. lpp.

      (4)  OV L 75, 21.3.2009., 5. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 562/2011 ( 2011. gada 10. jūnijs ), ar ko pieņem plānu par tādu resursu sadalījumu dalībvalstīm, kas jāiekļauj 2012. budžeta gadā pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā, un atkāpjas no dažiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 807/2010

text:
               11.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 152/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 562/2011
   (2011. gada 10. jūnijs),
   ar ko pieņem plānu par tādu resursu sadalījumu dalībvalstīm, kas jāiekļauj 2012. budžeta gadā pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā, un atkāpjas no dažiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 807/2010
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta f) un g) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka eiro agromonetāro režīmu (2), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstīgi 2. pantam Komisijas 2010. gada 14. septembra Regulā (ES) Nr. 807/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Savienībā (3), Komisijai ir jāpieņem sadales plāns, ko paredzēts finansēt no 2012. budžeta gadā pieejamajiem līdzekļiem. Šajā plānā jo īpaši jāparedz katrai dalībvalstij, kura piemēro šo pasākumu, finanšu līdzekļu maksimālā summa, kas pieejama, lai šī valsts varētu izpildīt savu plāna daļu, un katra veida produktu daudzums, kas jāizņem no intervences aģentūru rīcībā esošajiem krājumiem.

               (2)

               2012. budžeta gada sadales plānā iesaistītās dalībvalstis ir sniegušas Komisijai Regulas (ES) Nr. 807/2010 1. pantā pieprasīto informāciju.

               (3)

               Lai sadalītu līdzekļus, jāņem vērā pieredze un mērogs, kādā dalībvalstis izmantojušas tām iedalītos līdzekļus iepriekšējos gados.

               (4)

               Ņemot vērā to, ka, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, piegādes shēmas pārtikas izplatīšanai vistrūcīgākajām personām intervences krājumu pieejamība ir ievērojami samazināta, ir lietderīgi, ka 2012. gada plāns tiek pieņemts tiklīdz dalībvalstis nodrošina Komisiju ar informāciju, kas pieprasīta Regulas (ES) Nr. 807/2010 1. pantā. Šādas paātrinātas pieņemšanas mērķis ir sniegt dalībvalstīm vairāk laika Savienības gada plāna īstenošanai, lai dotu iespēju valsts iestādēm un labdarības organizācijām atrast alternatīvus pārtikas avotus.

               (5)

               Regulas (ES) Nr. 807/2010 4. pantā paredzēts, ka, ja intervences krājumos nav pieejami rīsi, Komisija var atļaut no intervences krājumiem izņemt labību, lai maksātu par to rīsu vai rīsu produktu piegādēm, ko mobilizē tirgū. Tā kā pašreiz intervences krājumos nav rīsu, ir jāatļauj no intervences krājumiem izņemt labību, lai maksātu par rīsu produktu mobilizāciju tirgū.

               (6)

               Regulas (ES) Nr. 807/2010 8. panta 1. punktā ir paredzēts, ka produktus, kas nav pieejami kādas dalībvalsts intervences krājumos, var pārvest no vienas dalībvalsts citā, kur šie produkti ir vajadzīgi ikgadējā sadales plāna izpildei. Tādēļ šāda pārvešana no vienas Savienības valsts citā, lai izpildītu 2012. gada plānu, ir jāatļauj, ievērojot Regulas (ES) Nr. 807/2010 8. pantā paredzētos nosacījumus.

               (7)

               Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju labības nozarē, kur dominē augsts tirgus cenu līmenis, ir lietderīgi, lai nodrošinātu Savienības finanšu intereses, palielināt drošības naudu, kas jāiemaksā līgumslēdzējam, kurš veic labības piegādi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 807/2010 4. panta 3. punktā un 8. panta 4. punktā.

               (8)

               Ikgadējā sadales plāna izpildei noteicošā diena Regulas (EK) Nr. 2799/98 3. panta nozīmē ir diena, kad sākas valsts rezerves intervences krājumu pārvaldības finanšu gads.

               (9)

               Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 807/2010 2. panta 2. punktam Komisija ikgadējā sadales plāna izstrādes gaitā apspriedās ar lielākajām organizācijām, kas labi pārzina vistrūcīgāko personu problēmas Savienībā.

               (10)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pārtikas produktu sadali vistrūcīgākajām personām Savienībā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 27. pantu 2012. gadā īsteno atbilstīgi šīs regulas I pielikumā iekļautajam ikgadējam sadales plānam.
   Labības izmantošana, lai maksātu par rīsu produktu mobilizāciju tirgū, ir atļauta, kā minēts Regulas (ES) Nr. 807/2010 4. panta 2. punktā.
   2. pants
   Atļauj šīs regulas II pielikumā uzskaitīto produktu pārvešanu no vienas Savienības valsts citā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 807/2010 8. pantā paredzētos nosacījumus.
   3. pants
   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 807/2010 4. panta 3. punkta piektās daļas un 8. panta 4. punkta pirmās daļas, attiecībā uz 2012. gada sadales plānu pirms labība tiek izņemta no intervences, līgumslēdzējs, kas veic piegādi, iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar EUR 150 par tonnu.
   4. pants
   Šīs regulas 1. pantā minētā ikgadējā sadales plāna izpildes nolūkā Regulas (EK) Nr. 2799/98 3. pantā paredzētā noteicošā diena ir 2011. gada 1. oktobris.
   5. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 10. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

      (3)  OV L 242, 15.9.2010., 9. lpp.

      I PIELIKUMS

         IKGADĒJAIS SADALES PLĀNS 2012. GADAM

                  (a)

                  Finanšu līdzekļi, kas pieejami 2012. gada plāna izpildei katrā dalībvalstī:

                              (EUR)

                              Dalībvalsts

                              Sadalījums

                              Belgique/België

                              2 795 058

                              България

                              4 183 873

                              Česká republika

                              122 600

                              Eesti

                              718 782

                              Éire/Ireland

                              1 304 105

                              Elláda

                              4 805 742

                              España

                              18 084 154

                              France

                              15 869 928

                              Italia

                              22 103 802

                              Latvija

                              1 558 586

                              Lietuva

                              1 849 759

                              Luxembourg

                              47 463

                              Magyarország

                              3 237 794

                              Malta

                              131 505

                              Polska

                              17 310 824

                              Portugal

                              4 524 628

                              România

                              12 035 925

                              Slovenija

                              515 467

                              Slovakia

                              959 383

                              Suomi/Finland

                              1 327 965

                                 Kopā

                                 113 487 343

                  (b)

                  Katra veida produktu daudzums, kas jāizņem no ES intervences krājumiem sadalei katrā dalībvalstī, ievērojot šā pielikuma a) punktā noteiktās maksimālās summas:

                              (tonnās)

                              Dalībvalsts

                              Labība

                              Sviests

                              Sausais vājpiens

                              Belgique/België

                              —

                              1 560,273

                              България

                              39 144,763

                              —

                              Česká republika (1)

                              450,000

                              —

                              Eesti (2)

                              —

                              383,316

                              Éire/Ireland

                              —

                              727,985

                              Elláda

                              —

                              2 682,689

                              España

                              —

                              10 095,040

                              France

                              —

                              8 859,003

                              Italia

                              —

                              12 338,912

                              Latvija

                              —

                              870,043

                              Lietuva

                              —

                              1 032,583

                              Luxembourg (3)

                              —

                              —

                              Magyarország

                              —

                              1 807,420

                              Malta

                              1 230,373

                              —

                              Polska

                              —

                              9 663,348

                              Portugal

                              —

                              2 525,764

                              România

                              112 609,424

                              —

                              Slovenija

                              —

                              287,747

                              Slovakia

                              8 976,092

                              —

                              Suomi/Finland

                              —

                              741,304

                                 Kopā

                                 162 410,652

                                 53 575,425

         (1)  Česká Republika: piešķīrums piena produktu iegādei ES tirgū: 37 356 EUR, ko ieskaita sausā vājpiena piešķīrumā un papildu 33 263 EUR, ko ieskaita Čehijas Republikas (Česká Republika) sviesta piešķīrumā.

         (2)  Eesti: piešķīrums piena produktu iegādei ES tirgū: 30 440 EUR, ko ieskaita Igaunijas (Eesti) sviesta piešķīrumā.

         (3)  Luxembourg: piešķīrums piena produktu iegādei ES tirgū: EUR 44 989, ko ieskaita Luksemburgas (Luxembourg) sausā vājpiena piešķīrumā.

      II PIELIKUMS

                  (a)

                  Saskaņā ar 2012. budžeta gadam izstrādāto plānu atļautā labības pārvešana no vienas Savienības valsts citā:

                              Daudzums
                              (tonnas)

                              Īpašnieks

                              Adresāts

                              1

                              33 988,763

                              Agency for Rural Affairs, Suomi/Finland

                              Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, България

                              2

                              5 156,000

                              RPA, UK

                              Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, България

                              3

                              450,000

                              SJV, Sverige

                              SZIF, Česká Republika

                              4

                              1 230,373

                              SJV, Sverige

                              Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta

                              5

                              16 880,298

                              BLE, Deutschland

                              Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România

                              6

                              41 360,295

                              Agency for Rural Affairs, Suomi/Finland

                              Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România

                              7

                              54 368,831

                              SJV, Sverige

                              Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România

                              8

                              147,000

                              FranceAgriMer, France

                              Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovenská Republika

                              9

                              8 829,092

                              SJV, Sverige

                              Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovenská Republika

                  (b)

                  Saskaņā ar 2012. budžeta gadam izstrādāto plānu atļautā sausā vājpiena pārvešana no vienas Savienības valsts citā:

                              Daudzums
                              (tonnas)

                              Īpašnieks

                              Adresāts

                              1

                              2 682,688

                              BLE, Deutschland

                              OPEKEPE, Elláda

                              2

                              330,350

                              SZIF, Česká Republika

                              FEGA, España

                              3

                              6 308,486

                              OFI, Ireland

                              FEGA, España

                              4

                              3 456,204

                              RPA, UK

                              FEGA, España

                              5

                              2 118,853

                              RPA, UK

                              FranceAgriMer, France

                              6

                              7 905,602

                              BIRB, Belgique

                              AGEA, Italia

                              7

                              1 476,378

                              OFI, Ireland

                              AGEA, Italia

                              8

                              2 749,632

                              Dienst Regelingen Roermond, Netherlands

                              AGEA, Italia

                              9

                              207,300

                              SJV, Sverige

                              AGEA, Italia

                              10

                              870,042

                              Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Lietuva

                              Rural Support Service, Latvia

                              11

                              1 807,420

                              RPA, UK

                              Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

                              12

                              3 294,212

                              BLE, Deutschland

                              ARR, Polska

                              13

                              1 675,024

                              Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Lietuva

                              ARR, Polska

                              14

                              4 693,285

                              RPA, UK

                              ARR, Polska

                              15

                              2 525,314

                              RPA, UK

                              IFAP I.P., Portugal

                              16

                              287,747

                              Dienst Regelingen Roermond, Netherlands

                              Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija

                              17

                              252,008

                              PRIA, Eesti

                              Agency for Rural Affairs, Suomi/Finland

                              18

                              489,296

                              Dienst Regelingen Roermond, Netherlands

                              Agency for Rural Affairs, Suomi/Finland


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 646/2014 ( 2014. gada 12. jūnijs ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               18.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 178/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 646/2014
   (2014. gada 12. jūnijs)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētajam laikposmam vajadzētu būt trim mēnešiem.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 12. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Tērauda izstrādājums ar daļēji vītņotu un daļēji ar plastmasu pārklātu kātu. Tam ir galva ar rievu krustiņa formā. Tā gals nav ne konisks, ne smails. Tā garums ir aptuveni 45 mm un ārējais diametrs aptuveni 7 mm.
                  Izstrādājumu paredzēts izmantot par mēbeļu montāžas stiprinājuma daļu. Izstrādājuma vītņoto galu paredzēts ieskrūvēt iepriekš izurbtā caurumā vienā mēbeles daļā. Galvu paredzēts ievietot iepriekš izurbtā caurumā citā mēbeles daļā. Abas mēbeles daļas tiek savienotas, bloķējot izstrādājuma galvu citas montāžas stiprinājuma daļas atverē (kas uzrādīšanas brīdī nav iekļauta).

                      (1) Skatīt attēlu.

                  7318 19 00

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3.b) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 83. nodaļas 1. piezīmi un KN kodu 7318 un 7318 19 00 aprakstu.
                  Izstrādājums ir salikta prece, kas sastāv no diviem materiāliem. Izstrādājums jāklasificē pēc materiāla, kas nosaka tā pamatīpašības, proti, pēc metāla.
                  Klasificēšana pozīcijā 8302 pie parastā metāla stiprinājumiem (pierīcēm), ko izmanto mēbelēs, nav iespējama, jo izstrādājums ir tikai daļa no montāžas stiprinājuma un tam ir pozīcijas 7318 vītņota izstrādājuma īpašības (sk. 83. nodaļas 1. piezīmi).
                  Izstrādājumu neuzskata par pozīcijas 7318 skrūvi, jo ar to vienu pašu preces nevar sastiprināt vai samontēt. Ieskrūvēts tiek tikai vītņotais gals, bet otrs gals tiek bloķēts citas montāžas stiprinājuma daļas atverē. Līdz ar to klasificēšana ar KN kodiem 7318 12, 7318 14 vai 7318 15 nav iespējama.
                  Tāpēc izstrādājums ir jāklasificē ar KN kodu 7318 19 00 pie citādiem vītņotiem tērauda izstrādājumiem.

         (1)  Attēls pievienots tikai informācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/897 (2017. gada 24. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               25.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 138/126

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/897
   (2017. gada 24. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 24. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  99,7

                  TR

                  67,0

                  ZZ

                  83,4

                  0707 00 05

                  TR

                  84,9

                  ZZ

                  84,9

                  0709 93 10

                  TR

                  130,3

                  ZZ

                  130,3

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  53,1

                  MA

                  54,5

                  TR

                  48,9

                  ZA

                  91,0

                  ZZ

                  61,9

                  0805 50 10

                  AR

                  116,2

                  TR

                  153,8

                  ZA

                  150,8

                  ZZ

                  140,3

                  0808 10 80

                  AR

                  158,4

                  BR

                  117,1

                  CL

                  132,2

                  CN

                  145,5

                  NZ

                  153,3

                  ZA

                  107,8

                  ZZ

                  135,7

                  0809 29 00

                  TR

                  367,5

                  ZZ

                  367,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1251/2012 ( 2012. gada 20. decembris ), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

text:
               21.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 352/42

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1251/2012
   (2012. gada 20. decembris),
   ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, vienības un struktūras, uz kurām saskaņā ar regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 12. un 30. novembrī iekļāva trīs personas to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām attiecas aktīvu iesaldēšana.

               (3)

               Būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumā minētā adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai.

               (4)

               Tādēļ būtu atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I un II pielikums.

               (5)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (ES) Nr. 1183/2005 groza šādi:

               (1)

               regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

               (2)

               regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 20. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

      I PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumu groza šādi:
      Pozīcijā “A. FIZISKAS PERSONAS” pievieno šādus ierakstus:

                  a)

                     "Sultani Makenga
                         (alias a) Colonel Sultani Makenga, b) Emmanuel Sultani Makenga). Dzimšanas datums: 1973. gada 25. decembris. Dzimšanas vieta: Rutshuru, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: kongojietis. Papildu informācija: Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošās 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) grupas militārais vadītājs. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2012."

                  b)

                     "Baudoin Ngaruye Wa Myamuro
                         (alias Colonel Baudoin Ngaruye). Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Lusamambo, Lubero teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika. Papildu informācija: 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) militārais vadītājs. FARDC identifikācijas numurs: 1-78-09-44621-80. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 30.11.2012."

                  c)

                     "Innocent Kaina
                         (alias a) Colonel Innocent Kaina, b) India Queen). Dzimšanas vieta: Bunagana, Rutshuru teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 30.11.2012."

      II PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumu groza šādi.
      Pozīciju "Eiropas Kopiena" un daļu, kas seko aiz pozīcijas ‧Eiropas Kopiena", aizstāj ar šādu pozīciju un daļu:

         "Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:

                     European Commission

                     Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

                     Office EEAS 02/309

                     B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)

                     e-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu".


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1352/2011 ( 2011. gada 20. decembris ), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai

text:
               21.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/31

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1352/2011
   (2011. gada 20. decembris),
   ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (1), un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1236/2005 tiek aizliegts tādu preču eksports, kurām nav cita praktiska izmantojuma, kā vien nāvessoda izpildei, spīdzināšanai un citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, kā arī tiek kontrolēts tādu atsevišķu preču eksports, ko varētu izmantot šādam nolūkam. Regulā tiek ievērotas pamattiesības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principi, jo īpaši cilvēka cieņas respektēšana un aizsardzība, tiesības uz dzīvību, kā arī spīdzināšanas un necilvēcīgas un pazemojošas rīcības vai sodīšanas aizliegums.

               (2)

               Dažos nesenos gadījumos uz trešām valstīm eksportēti medikamenti tika novirzīti un izmantoti nāvessoda izpildei, tostarp, injicējot nāvējošu devu. Savienība nekādā gadījumā neatbalsta nāvessodu un cenšas panākt tā vispārēju atcelšanu. Eksportētāji iebilda, ka viņi pret pašu gribu tiek asociēti ar tādu produktu izmantošanu, ko tie izstrādājuši medicīniskai lietošanai.

               (3)

               Tāpēc ir nepieciešams papildināt to preču sarakstu, uz kurām attiecas tirdzniecības ierobežojumi, lai novērstu atsevišķu medikamentu izmantošanu nāvessoda izpildei un lai nodrošinātu, ka uz visiem medikamentu eksportētājiem Savienībā attiecas vienoti nosacījumi šajā jomā. Attiecīgie medikamenti tika izstrādāti cita starpā kā anestēzijas un nomierinošie līdzekļi, tāpēc to eksportu nevajadzētu aizliegt pilnībā.

               (4)

               Turklāt ir nepieciešams paplašināt elektriskā šoka jostu tirdzniecības aizlieguma darbības jomu, attiecinot to uz līdzīgām uz cilvēka ķermeņa uzvelkamām ierīcēm, piemēram, elektriskā šoka piedurknēm un aprocēm, kam ir tāda pati ietekme kā elektriskā šoka jostām.

               (5)

               Ir nepieciešams aizliegt nūju ar dzelkšņiem tirdzniecību, kas nav atļauts līdzeklis tiesībaizsardzības nodrošināšanai. Lai gan dzelkšņi var radīt lielas sāpes vai ciešanas, masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai nūjas ar dzelkšņiem nav efektīvākas par parastajām nūjām, un dzelkšņu radītās sāpes un ciešanas ir nežēlīgas un nav obligāti nepieciešamas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai.

               (6)

               Pēc Regulas (EK) Nr. 1236/2005 pieņemšanas mainījās Kombinētās nomenklatūras (KN) atsevišķu daļu numerācija, tāpēc atbilstoši būtu jāatjaunina attiecīgie KN kodi.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopīgo eksporta noteikumu komitejas atzinumu.

               (8)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1236/2005 II un III pielikumu aizstāj attiecīgi ar I un II pielikuma tekstiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tā neattiecas uz produktiem, kas uzskaitīti III pielikuma 4.1. punktā un par kuriem pirms regulas spēkā stāšanās tika iesniegta eksporta deklarācija.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
      Briselē, 2011. gada 20. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 200, 30.7.2005., 1. lpp.

      I PIELIKUMS

            “II PIELIKUMS

               Regulas 3. un 4. pantā minēto preču saraksts

               Ievada piezīme

            “KN kodi” šajā pielikumā attiecas uz kodiem, kas noteikti I pielikuma otrajā daļā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un Kopējo muitas tarifu (1).
            Ja pirms KN koda ir norāde “ex”, uz Regulas (EK) Nr. 1236/2005 darbības jomā esošajām precēm KN kods attiecas tikai daļēji un tās nosaka, pamatojoties gan uz šajā pielikumā sniegto aprakstu, gan uz KN koda darbības jomu.

               Piezīme. Sarakstā nav ietvertas tehniskas medicīnas preces

                        KN kods

                        Apraksts

                        1.   Šādas preces, kas ir konstruētas ar nolūku izpildīt cilvēkiem nāvessodu:

                        ex 4421 90 98
                        ex 8208 90 00

                                    1.1.

                                    Karātavas un giljotīnas.

                        ex 8543 70 90
                        ex 9401 79 00
                        ex 9401 80 00
                        ex 9402 10 00
                        ex 9402 90 00

                                    1.2.

                                    Elektriskie krēsli, kas paredzēti nāvessodu izpildīšanai cilvēkiem.

                        ex 9406 00 38
                        ex 9406 00 80

                                    1.3.

                                    Hermētiskas kameras, gatavotas, piemēram, no tērauda un stikla, konstruētas ar nolūku izpildīt cilvēkiem nāvessodu, izmantojot nāvējošu gāzi vai vielu.

                        ex 8413 81 00
                        ex 9018 90 50
                        ex 9018 90 60
                        ex 9018 90 84

                                    1.4.

                                    Automātiskas zāļu injekcijas sistēmas, kas konstruētas ar nolūku izpildīt cilvēkiem nāvessodu ar nāvējošu ķīmisku vielu.

                        2.   Šādas preces, kas paredzētas cilvēku savaldīšanai:

                        ex 8543 70 90

                                    2.1.

                                    Elektriskā šoka jostas, ko paredzēts uzvilkt uz aizturētās personas ķermeņa, piemēram, jostas, piedurknes un aproces, kas paredzētas cilvēku savaldīšanai ar elektrisko šoku, kuru bezslodzes spriegums pārsniedz 10 000 V.

                        3.   Šādas pārnēsājamas ierīces, kas, iespējams, paredzētas masu nekārtību novēršanai:

                        ex 9304 00 00

                                    3.1.

                                    Nūjas vai steki, kas gatavoti no metāla vai cita materiāla un kas klāti ar metāla dzelkšņiem.

         (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.”

      II PIELIKUMS

            “III PIELIKUMS

               Regulas 5. pantā minēto preču saraksts

               Ievada piezīme

            “KN kodi” šajā pielikumā attiecas uz kodiem, kas noteikti I pielikuma otrajā daļā Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un Kopējo muitas tarifu.
            Ja pirms KN koda ir norāde “ex”, uz Regulas (EK) Nr. 1236/2005 darbības jomā esošajām precēm KN kods attiecas tikai daļēji un tās nosaka, pamatojoties gan uz šajā pielikumā sniegto aprakstu, gan uz KN koda darbības jomu.

                        KN kods

                        Apraksts

                        1.   Šādas preces, kas paredzētas cilvēku savaldīšanai:

                        ex 9401 61 00
                        ex 9401 69 00
                        ex 9401 71 00
                        ex 9401 79 00
                        ex 9401 80 00
                        ex 9402 90 00
                        ex 9403 20 20
                        ex 9403 20 80
                        ex 9403 50 00
                        ex 9403 70 00
                        ex 9403 81 00
                        ex 9403 89 00

                                    1.1.

                                    Savaldīšanas krēsli un siekstas (važu dēļi).

                           Piezīme.

                        Šis punkts neattiecas uz savaldīšanas krēsliem, kas konstruēti cilvēkiem, kuriem ir kustību traucējumi.

                        ex 7326 90 98
                        ex 8301 50 00
                        ex 3926 90 97

                                    1.2.

                                    Kāju dzelži, ķēdes, važas un atsevišķas aproces vai važu aproces.

                           Piezīme.

                        Šis punkts neattiecas uz “parastiem roku dzelžiem”. Parastie roku dzelži ir roku dzelži, kuru kopējais izmērs, ieskaitot ķēdi, ko mēra no vienas ārējās aproces malas līdz otras aproces ārējai malai, aizslēgtā stāvoklī ir starp 150 un 280 mm un kuri nav pārveidoti tā, lai radītu fiziskas sāpes vai ciešanas.

                        ex 7326 90 98
                        ex 8301 50 00
                        ex 3926 90 97

                                    1.3.

                                    Īkšķu dzelži un īkšķu skrūves, ieskaitot robainus īkšķu dzelžus.

                        2.   Šādas pārnēsājamas ierīces, kas paredzētas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai:

                        ex 8543 70 90
                        ex 9304 00 00

                                    2.1.

                                    Pārnēsājamas elektriskā šoka ierīces, ietverot, bet neaprobežojoties ar elektriskā šoka zižļiem, elektriskā šoka vairogiem, apdullinošiem šaujamieročiem un elektriskā šoka šautras šaujamieročiem, kuru bezslodzes spriegums ir vienāds ar 10 000 V vai pārsniedz to.

                                    1.

                                    Šis punkts neattiecas uz elektriskā šoka jostām un citām ierīcēm, kas aprakstītas II pielikuma 2.1. punktā.

                                    2.

                                    Šis punkts neattiecas uz individuālām elektriskā šoka ierīcēm, ja lietotājs tās izmanto pašaizsardzībai.

                        3.   Pārnēsājamas ierīces, lai izsmidzinātu masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai paredzētas vielas un līdzīgas vielas, proti:

                        ex 8424 20 00
                        ex 9304 00 00

                                    3.1.

                                    Konstruētas vai pārveidotas pārnēsājamas ierīces, kas paredzētas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai un kas izmanto vai izsmidzina paralizējošas vielas.

                           Piezīme.

                        Šis punkts neattiecas uz individuālām pārnēsājamām ierīcēm, pat ja tajās ir ķīmiska viela, ja lietotājs tos izmanto pašaizsardzībai.

                        ex 2924 29 98

                                    3.2.

                                    Pelargonskābes vanilinamīds (PAVA) (CAS RN 2444–46–4).

                        ex 2939 99 00

                                    3.3.

                                       Oleoresin capsicum (OC) (CAS RN 8023–77–6).

                        4.   Šādi produkti, kas var tikt izmantoti nolūkā izpildīt cilvēkiem nāvessodu, veicot nāvējošu injekciju:

                        ex 2933 53 90
                        [a) līdz c)]
                        ex 2933 59 95
                        [d) un e)]

                                    4.1.

                                    Ātras un vidējas iedarbības barbiturātu grupas anestēzijas vielas, tostarp, bet ne tikai:

                                                a)

                                                amobarbitāls (CAS RN 57-43-2

                                                b)

                                                amobarbitāla nātrija sāls (CAS RN 64-43-7)

                                                c)

                                                pentobarbitāls (CAS RN 76-74-4)

                                                d)

                                                pentobarbitāla nātrija sāls (CAS 57-33-0)

                                                e)

                                                sekobarbitāls (CAS RN 76-73-3)

                                                f)

                                                sekobarbitāla nātrija sāls (CAS RN 309-43-3)

                                                g)

                                                tiopentāls (CAS RN 76-75-5)

                                                h)

                                                tiopentāla nātrija sāls (CAS RN 71-73-8), dēvēts arī par tiopentona nātriju

                           Piezīme:

                        Šis punkts attiecas arī uz produktiem, kas satur kādu no anestēzijas vielām, kuras minētas punktā “Ātras un vidējas iedarbības barbiturātu grupas anestēzijas vielas”.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1847 (2017. gada 12. oktobris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Dealurile Crișanei (AĢIN))

text:
               13.10.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 264/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1847
   (2017. gada 12. oktobris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Dealurile Crișanei (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Dealurile Crișanei, kuru Rumānija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu.

               (2)

               Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (2) 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījuma apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

               (4)

               Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Dealurile Crișanei (AĢIN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 12. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV C 197, 21.6.2017., 12. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 419/2012 ( 2012. gada 16. maijs ), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 562/2011, ar ko pieņem plānu, kā dalībvalstīm sadalīt 2012. budžeta gadā iekļautos līdzekļus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā

text:
               17.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 419/2012
   (2012. gada 16. maijs),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 562/2011, ar ko pieņem plānu, kā dalībvalstīm sadalīt 2012. budžeta gadā iekļautos līdzekļus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta f) un g) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (2), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 562/2011 (3), kas grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 208/2012 (4), maksājumu pieprasījumu iesniegšanas un maksājumu izpildes termiņi ir noteikti attiecīgi 2012. gada 30. septembrī un 15. oktobrī un paredzēts, ka 2012. gada sadales plāna īstenošanas periods beidzas 2013. gada 28. februārī.

               (2)

               Lai dalībvalstis varētu efektīvi izmantot šos termiņus, ir jāparedz iespēja piešķirt avansa maksājumus produktu transportēšanai uz labdarības organizāciju noliktavām, kā arī to labdarības organizāciju, kuras ir norīkotas produktus izdalīt, administratīvajām, transporta un uzglabāšanas izmaksām. Lai nodrošinātu plāna efektīvu īstenošanu, tāda pati iespēja pienācīgi pamatotos gadījumos būtu jāatļauj attiecībā uz produktu piegādi. Turklāt ir jānosaka, kā un kad ir vajadzīgs nodrošinājums.

               (3)

               Ņemot vērā norīkoto organizāciju bezpeļņas raksturu, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 27. panta 1. punktā, dalībvalstu kompetentās iestādes būtu jāpilnvaro atļaut alternatīvus garantijas instrumentus, kad šīm organizācijām izmaksā avansus to administratīvajām, transporta un uzglabāšanas izmaksām.

               (4)

               Grāmatvedības vajadzībām dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai noteikta informācija saistībā ar avansa maksājumiem.

               (5)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 562/2011.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 562/2011 iekļauj šādu 4.a pantu:

      “4.a pants
      1.   Lai īstenotu ikgadējo sadales plānu, kas minēts šīs regulas 1. pantā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 807/2010 4. panta 4. un 6. punktu norīkotie uzņēmēji un norīkotās organizācijas, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 27. panta 1. punktā, var iesniegt attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei pieteikumu avansa maksājumiem par produktu transporta izmaksām uz to norīkoto organizāciju noliktavām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 27. panta 7. punkta otrās daļas a) apakšpunktā, un administratīvajām, transporta un uzglabāšanas izmaksām, kas norādītas minētā panta otrās daļas b) apakšpunktā. Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var arī paredzēt avansa maksājumus izmaksām par produktu piegādi uzņēmējiem, kas izvēlēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 807/2010 4. panta 4. punktu, ar nosacījumu, ka šie uzņēmēji pirms 2012. gada 15. oktobra attiecīgo dalībvalsti apmierinošā veidā ir pierādījuši, ka tie ir:

                  a)

                  uzņēmušies juridiskas saistības, lai īstenotu darbību;

                  b)

                  sasnieguši ievērojamus panākumus darbības īstenošanā;

                  c)

                  veikuši visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka īstenošanu pabeigs ne vēlāk kā 2013. gada 28. februārī.

            2.   Kompetentā iestāde var piešķirt avansa maksājumu līdz 100 % apmērā no pieprasītās summas, ja ir nodrošinājums, kas atbilst 110 % no 1. punktā minētā avansa. Attiecībā uz uzņēmējiem, kas norīkoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 807/2010 4. panta 4. punktu, minētajā pantā norādīto nodrošinājumu uzskata par pietiekamu šā panta mērķiem.
      3.   Šā panta 2. punkta vajadzībām piemēro Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 282/2012 (5).
      4.   Attiecībā uz norīkotajām organizācijām, kas minētas 1. punktā, maksājumu aģentūra var pieņemt rakstisku garantiju no publiskā sektora iestādes saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro dalībvalstīs, par summu, kas ir vienāda ar procentuālo daļu, kas minēta 2. punktā, ar nosacījumu, ka attiecīgā iestāde apņemas samaksāt garantijas segto summu gadījumā, ja netiek konstatētas tiesības uz izmaksāto avansu. Dalībvalstis var paredzēt arī instrumentu ar līdzvērtīgu iedarbību saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro dalībvalstīs, ar nosacījumu, ka tas nodrošina piešķirtā avansa atmaksu, ja netiek konstatētas tiesības uz to.
      5.   Ne vēlāk kā 2013. gada 15. janvārī dalībvalstis paziņo Komisijai avansa maksājumu kopējo summu, kas saskaņā ar 2. punktu izmaksāta līdz 2012. gada 15. oktobrim, nav dzēsta un attiecas uz darbībām, kuras galīgie saņēmēji vēl nav pabeiguši.

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 16. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

      (3)  OV L 152, 11.6.2011., 24. lpp.

      (4)  OV L 72, 10.3.2012., 32. lpp.

      (5)  OV L 92, 30.3.2012., 4. lpp.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 255/2012 ( 2012. gada 22. marts ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               23.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/28

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 255/2012
   (2012. gada 22. marts),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 235/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 22. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 78, 17.3.2012., 16. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 23. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 12 10 (1)

                  44,97

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  44,97

                  1,12

                  1701 13 10 (1)

                  44,97

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  44,97

                  1,41

                  1701 14 10 (1)

                  44,97

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  44,97

                  1,41

                  1701 91 00 (2)

                  49,59

                  2,59

                  1701 99 10 (2)

                  49,59

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  49,59

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,50

                  0,22

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 773/2012 ( 2012. gada 24. augusts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               25.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 230/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 773/2012
   (2012. gada 24. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 24. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0707 00 05

                  TR

                  91,2

                  ZZ

                  91,2

                  0709 93 10

                  TR

                  111,2

                  ZZ

                  111,2

                  0805 50 10

                  AR

                  83,3

                  CL

                  88,4

                  TR

                  94,0

                  UY

                  77,0

                  ZA

                  93,1

                  ZZ

                  87,2

                  0806 10 10

                  BA

                  61,1

                  CL

                  196,9

                  EG

                  200,5

                  TR

                  144,2

                  XS

                  91,2

                  ZZ

                  138,8

                  0808 10 80

                  AR

                  114,4

                  BR

                  87,3

                  CL

                  117,2

                  NZ

                  130,7

                  US

                  141,5

                  UY

                  68,3

                  ZA

                  100,6

                  ZZ

                  108,6

                  0808 30 90

                  CN

                  71,7

                  TR

                  136,2

                  ZA

                  102,1

                  ZZ

                  103,3

                  0809 30

                  TR

                  158,7

                  ZZ

                  158,7

                  0809 40 05

                  BA

                  62,5

                  IL

                  78,2

                  ZZ

                  70,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.