title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 366/2012 ( 2012. gada 27. aprīlis ), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu gurķiem un ķiršiem (izņemot skābos ķiršus)

text:
               28.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 116/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 366/2012
   (2012. gada 27. aprīlis),
   ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu gurķiem un ķiršiem (izņemot skābos ķiršus)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. panta b) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), paredz tās XVIII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzību. Šī uzraudzība jāveic atbilstīgi kārtībai, kas paredzēta 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3).

               (2)

               Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2009., 2010. un 2011. gadu, ir jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz gurķiem no 2012. gada 1. maija un attiecībā uz ķiršiem, izņemot skābos ķiršus, no 2012. gada 21. maija.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011.

               (4)

               Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 XVIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 27. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      (3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

      (4)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

      PIELIKUMS

            “XVIII PIELIKUMS
            PAPILDU IEVEDMUITAS NODOKĻI: IV SADAĻAS I NODAĻAS 2. IEDAĻA
            Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka preču apraksta formulējumam ir vienīgi orientējoša nozīme. Šajā pielikumā papildu nodokļu piemērošanas jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas dienā.

                        Kārtas numurs

                        KN kods

                        Preču apraksts

                        Piemērošanas laikposms

                        Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu
                        (tonnās)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomāti

                        No 1. oktobra līdz 31. maijam

                        481 762

                        78.0020

                        No 1. jūnija līdz 30. septembrim

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Gurķi

                        No 1. maija līdz 31. oktobrim

                        13 402

                        78.0075

                        No 1. novembra līdz 30. aprīlim

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Artišoki

                        No 1. novembra līdz 30. jūnijam

                        11 620

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Cukini

                        No 1. janvāra līdz 31. decembrim

                        54 760

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsīni

                        No 1. decembra līdz 31. maijam

                        292 760

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementīni

                        No 1. novembra līdz februāra beigām

                        85 392

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi

                        No 1. novembra līdz februāra beigām

                        99 128

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citroni

                        No 1. jūnija līdz 31. decembrim

                        340 920

                        78.0160

                        No 1. janvāra līdz 31. maijam

                        90 108

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Galda vīnogas

                        No 21. jūlija līdz 20. novembrim

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Āboli

                        No 1. janvāra līdz 31. augustam

                        701 247

                        78.0180

                        No 1. septembra līdz 31. decembrim

                        64 981

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Bumbieri

                        No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

                        230 148

                        78.0235

                        No 1. jūlija līdz 31. decembrim

                        35 573

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Aprikozes

                        No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

                        5 794

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Ķirši, izņemot skābos ķiršus

                        No 21. maija līdz 10. augustam

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        Persiki, tostarp gludie persiki un nektarīni

                        No 11. jūnija līdz 30. septembrim

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Plūmes

                        No 11. jūnija līdz 30. septembrim

                        10 293”


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1064/2010 ( 2010. gada 17. novembris ), ar kuru izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēves importam

text:
               20.11.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/2

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1064/2010
   (2010. gada 17. novembris),
   ar kuru izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. un 5. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu un 22. panta 1. punkta pirmo teikumu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) ir iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

   1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie kompensācijas pasākumi

               (1)

               Padome 1999. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 (3) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves (“attiecīgais ražojums”) importam. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk tekstā ir “sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšana”. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu no 3,8 % līdz 19,1 % apmērā un piemēroja importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apmērā. Sākotnējās antisubsidēšanas izmeklēšanas periods bija no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim.

               (2)

               Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 (4) pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 18. pantu saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves importam piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods bija no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim.

               (3)

               Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 (5) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware Polyester Limited (“Garware”) subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Garware.

               (4)

               Padome 2007. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007 (6) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja Jindal Poly Films Limited (“Jindal”), agrākais nosaukums – Jindal Polyester Ltd., subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Jindal.

               (5)

               Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009 (7) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija sāka pēc savas iniciatīvas attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica šiem uzņēmumiem.

               (6)

               Padome 2010. gada jūnijā ar Regulu (ES) Nr. 579/2010 (8) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz uzņēmuma Jindal subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko uzņēmumam Jindal noteica ar Regulu (EK) Nr. 367/2006.

         1.2.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi

               (7)

               Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 (9) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kuras izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk ir “sākotnējā antidempinga izmeklēšana”. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums no 0 % līdz 62,6 % apmērā, ko piemēroja importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 53,3 % apmērā.

               (8)

               Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006 (10) grozīja ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 piemērotos pasākumus. Piemērotais antidempinga maksājums bija no 0 % līdz 18 % apmērā, ņemot vērā faktus, kurus konstatēja galīgo kompensācijas maksājumu termiņa beigu pārskatīšanā, ko veica ar Regulu (EK) Nr. 367/2006.

               (9)

               Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware subsidēšanu, grozīja galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 piemēroja uzņēmumam Garware.

               (10)

               Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006 (11) pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz SRF Limited. Grozītā regula attiecīgajam uzņēmumam noteica dempinga starpību 15,5 % apmērā un antidempinga maksājumu 3,5 % apmērā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, pēc kuras pieņēma Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem paredzēto maksājuma likmi.

               (11)

               Padome 2007. gada novembrī ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (12) piemēroja galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu. Ar to pašu regulu izbeidza daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu, ko attiecināja uz vienu Indijas ražotāju eksportētāju.

               (12)

               Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009 pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija sāka pēc savas iniciatīvas attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, grozīja galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 piemēroja šiem uzņēmumiem.

         2.   PROCEDŪRA

   2.1.   Pārskatīšanas pamatojums

               (13)

               Pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu iesniedza Indijas ražotājs eksportētājs Polyplex Corporation Limited (“pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījums attiecās vienīgi uz ražojuma definīciju, lai pārbaudītu, vai uz konkrētiem ražojuma veidiem attiecas antidempinga un kompensācijas pasākumi, ko piemēro PET plēves importam.

               (14)

               Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja neiekļaut silikonizēta poliestera plēvi (“SPRL”), ciktāl uz to attiecas konkrētā ražojuma definīcija, pašreizējo antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības jomā, ko piemēro Indijas izcelsmes PET plēves importam. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, ka SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības būtiski atšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām.

         2.2.   Pārskatīšanas sākšana

               (15)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2009. gada 9. septembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (13) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punkta noteikumiem un antisubsidēšanas pamatregulas 19. panta noteikumiem sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās vienīgi uz ražojuma definīciju. Pārskatīšanā īpaši bija jānosaka, vai SPRL ir iekļauta attiecīgā ražojuma definīcijā, kā bija noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

         2.3.   Pārskatīšanas izmeklēšana

               (16)

               Komisija oficiāli informēja Indijas Republikas (“attiecīgā valsts”) iestādes un visas pārējās zināmās attiecīgās personas, t. i., ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, lietotājus un importētājus Savienībā un ražotājus Savienībā, ka tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšanas izmeklēšana. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (17)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (18)

               Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos.

               (19)

               Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza pieprasījuma iesniedzējs, divi citi Indijas ražotāji eksportētāji, četri ražotāji Savienībā un divi importētāji Savienībā.

               (20)

               Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu, vai jāgroza pašreizējo antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības joma, kā arī veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

                           —

                              Garware Polyester Limited, Mumbajā, Indijā,

                           —

                              Mitsubishi Polyester Film, Vīsbādenē, Vācijā,

                           —

                              Polyplex Corporation Limited, Noidā, Indijā.

               (21)

               Izmeklēšana attiecās uz laiku no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

         3.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

               (22)

               Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 367/2006 un (EK) Nr. 1292/2007, proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēve, kas pašlaik atbilst KN kodam ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.

         4.   PĀRSKATĪŠANAS IZMEKLĒŠANAS KONSTATĒJUMI

   4.1.   Vispārīga informācija

               (23)

                  PET plēve ir pašnelīmējoša polietilēntereftalāta plēve. PET plēvi vienmēr ražo no PET polimēra, un tā sastāv no pamatplēves, kam var veikt turpmāku apstrādi ražošanas procesā vai pēc tā. Šāda pamatplēves apstrāde parasti var ietvert apstrādi ar koronu, metalizāciju vai ķīmisko pārklāšanu.

               (24)

                  PET plēvēm ir specifiskas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, kuras tās padara atšķirīgas no citām plēvēm. Dažas no šīm PET plēvju īpašībām ir, piemēram, stiepes izturība, ļoti labas elektriskās īpašības, zema mitruma absorbēšanas spēja un mitrumizturība, zema saraušanās spēja un labas barjeras funkcijas. Tādēļ, lai gan šīs specifiskās īpašības nosaka dažādus PET plēvju veidus, šiem veidiem saglabājas tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās PET plēves pamatīpašības. PET plēvei ir pieci plaši galaizmantojuma veidi, kas ietilpst piecos tirgus segmentos, t. i., magnētiskie nesēji, iepakojums, elektriskie, attēlveides un rūpnieciskie lietojumi.

         4.2.   Metodoloģija

               (25)

               Lai novērtētu, vai SPRL un citi PET plēves veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu vai diviem atšķirīgiem ražojumiem, tika pārbaudīts, vai SPRL un citiem PET plēves veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Turklāt pārbaudīja ražošanas procesu, atšķirības galaizmantojumos un savstarpējo aizstājamību, kā arī atšķirības izmaksās un cenās.

         4.3.   Lietas dalībnieku galvenie argumenti

               (26)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības atšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām. Proti, relatīvi zemais SPRL pielipšanas spēks un tās zemais virsmas spraigums padara plēvi slidenu, tādēļ tās virsma nepieņem iespiedkrāsas, pārklājumus, līmes un metalizāciju. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju nesacietējušā silikona migrācijas dēļ pašā SPRL tādas SPRL otrai pusei, kurai pārklājums uzklāts tikai vienā pusē, piemīt būtiskas atšķirības fizikālajās un tehniskajās īpašībās salīdzinājumā ar citiem PET plēves veidiem. Šīs īpašības, iespējams, kavē SPRL izmantošanu PET pamatplēves rūpniecības nozarēs, kas noteiktas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., iepakojums, magnētiskie nesēji, elektriskie, attēlveides un rūpnieciskie lietojumi. Savukārt citu PET plēvju veidu funkcionāli aktīvā virsma ļauj tos izmantot kā plēvi, jo tie neatgriezeniski pielīp lipīgām virsmām. Tādēļ pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL nav savstarpēji aizstājama tās lietojumos ar citu PET plēves veidu.

               (27)

               Savienības nozares pārstāvji apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja argumentu pamatā ir divi turpmāk minētie mākslīgi ierobežotu salīdzinājumu kopumi. Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs salīdzināja SPRL ar šauru PET plēvju kopumu, t. i., PET pamatplēvi, nevis ar citiem pārklātās PET plēves veidiem, kuri ir salīdzināmāki ar SPRL. Otrkārt, šis, iespējams, ierobežotais salīdzinājums tika veikts tikai attiecībā uz ļoti selektīvu un ierobežotu fizikālo un ķīmisko īpašību kopumu. Savienības nozares pārstāvji apgalvoja, ka, salīdzinot SPRL ar plašu citu PET plēves veidu kopumu un ņemot vērā reprezentatīvu skaitu ķīmisko un fizikālo īpašību, ir skaidrs, ka SPRL ir tāds pats ražojums kā citi PET plēves veidi un ka tam būtu jāpaliek antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības jomā. Saskaņā ar Savienības nozares pārstāvju apgalvojumiem SPRL faktiski ir PET plēve, kas pārklāta ar silikona slāni. Tā nav konceptuāli atšķirīga no citiem pārklātas plēves veidiem, piemēram, metalizētās plēves vai plēves ar antistatisku pārklājumu vai plēves ar barjerpārklājumu, un kā tāda nepārprotami ir attiecīgais ražojums. Lai pamatotu savus apgalvojumus, Savienības nozares pārstāvji veica vairāku dažādu PET plēves veidu vairāku dažādu fizikālo un ķīmisko īpašību salīdzinājumu.

         4.4.   Konstatējumi

   4.4.1.   Fizikālās un ķīmiskās īpašības

               (28)

               Izmeklēšanā atklājās, ka abas 27. apsvērumā minētās īpašības, t. i., relatīvi zemais SPRL pielipšanas spēks un tās zemais virsmas spraigums, ir papildu īpašības salīdzinājumā ar PET plēves fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, kā noteikts sākotnējā antidempinga izmeklēšanā (14) un minēts 24. apsvērumā. Šajā saistībā jāatzīmē, ka SPRL piemīt tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kādas ir citiem PET plēves veidiem.

               (29)

               Attiecībā uz SPRL raksturīgajām divām īpašībā, t. i., relatīvi zemo SPRL pielipšanas spēku un tās zemo virsmas spraigumu, tika konstatēts, ka tās nav SPRL īpašības kā tādas, bet drīzāk šīs plēves silikona virsmas īpašības vai faktiski silikona īpašības. Pārklāšana ar silikonu, kā arī pārklāšana ar jebkuru citu vielu izmaina dažas no plēves virsmas īpašībām, bet neizmaina pašas PET pamatplēves fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kuras zem pārklājuma slāņa saglabājas nemainīgas.

               (30)

               Lai gan PET plēves pārklāšana ar silikonu sekmē zemu atlaišanas jaudu un arī zemu virsmas spraigumu, līdzīgu apgalvojumu varētu teikt attiecībā uz citiem pārklājumu veidiem, piemēram, PET plēves virsma iegūst citas specifiskas īpašības, ja to pārklāj ar cita veida pārklājumiem. Dažos gadījumos pārklājums var sekmēt tādu īpašību rašanos, kuru rezultātā PET plēve ir piemērota tikai ļoti specifiskiem lietojumiem. Silikona pārklājums šajā ziņā noteikti nav unikāls. Starp citiem īpašiem produktiem ar cita veida pārklājumiem ir, piemēram, termoplēves, plēves ar pretsvīšanas pārklājumu, novilces/blīvēšanas plēves un ar poliesteri pārklātas plēves. Tomēr visiem šiem veidiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un tie ir attiecīgā ražojuma veidi, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

               (31)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka nav būtisku atšķirību SPRL un citu PET plēves veidu fizikālajās, tehniskajās un ķīmiskajās pamatīpašībās, kas pamatotu SPRL izslēgšanu no ražojuma definīcijas.

         4.4.2.   Citu kritēriju salīdzinājums

               (32)

               Pabeigtības labad izskatīja arī citus apgalvojumus, ko pieprasījuma iesniedzējs bija ietvēris pārskatīšanas pieprasījumā, mēģinādams pierādīt, ka SPRL un PET plēve ir atšķirīgi ražojumi.

         4.4.2.1.   Ražošanas process

               (33)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL ir vajadzīgas atsevišķas ražošanas iekārtas salīdzinājumā ar citiem ražotajiem PET plēves veidiem.

               (34)

               Kā minēts 23. apsvērumā, PET plēvi vienmēr ražo no PET polimēra un tā sastāv no pamatplēves, kam var veikt turpmāku apstrādi vai nu ražošanas procesa laikā, vai pēc tam. Šāda pamatplēves apstrāde parasti var ietvert apstrādi ar koronu, metalizāciju vai ķīmisko pārklāšanu.

               (35)

                  SPRL ir PET plēve, kas pārklāta ar silikona slāni. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pastāv divas atšķirīgas SPRL ražošanas tehnoloģijas. Savienības ražotājs, uz kuru attiecās izmeklēšana, izmanto ražošanas centrēto pārklāšanas tehnoloģiju. Šajā procesā PET pamatplēvi pārklāj ražošanas procesā pirms stiepšanas. Pārklāšanas modulis ir papildu, noņemama ražošanas iekārtas daļa. Savukārt Indijas ražotāji, uz kuriem attiecās izmeklēšana, izmanto necentrēto pārklāšanas tehnoloģiju. Izmantojot šo procesu, PET plēvi vispirms izstrādā un pēc tam pārklāšanu veic atsevišķā ražošanas iekārtā.

               (36)

               Tika konstatēts, ka izvēles pamatā starp centrēto un necentrēto pārklāšanas tehnoloģiju ir tikai ekonomiskas dabas iemesli – ieguldījumu izmaksas attiecībā uz pārvietojamiem centrētās pārklāšanas moduļiem ir apmēram 10 reizes augstākas par ieguldījumu necentrētajā pārklāšanas iekārtā. Centrētās pārklāšanas tehnoloģijas priekšrocība ir tāda, ka iekārtas ātrums ir daudz lielāks, kas nodrošina būtiskus ražošanas apjomus. Centrētā ražošana arī sekmē ietaupījumus uz katru vienību attiecībā uz silikona izmaksām, jo silikona slānis ir plānāks nekā necentrētās pārklāšanas gadījumā.

               (37)

               Jāatzīmē, ka divu dažādu pārklāšanas metodiku esība nemaina SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas saglabājas tādas pašas salīdzinājumā ar citu PET plēves veidu īpašībām. Patiesi, dažādi ražošanas procesi kā tādi nav būtiski, nosakot, vai ražojuma veids ir atšķirīgs ražojums, ja šajos procesos iegūtie ražojuma veidi ir līdzīgi attiecībā uz fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām.

         4.4.2.2.   Atšķirības galaizmantojumā un savstarpējā aizstājamība

               (38)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka starp SPRL un citiem PET plēves veidiem nav savstarpējas aizstājamības to lietojumos. Šis apgalvojums izmeklēšanā apstiprinājās. Tomēr, kā konstatēja sākotnējā izmeklēšanā, šāds apgalvojums ir spēkā arī attiecībā uz citiem PET plēves veidiem, kam veikta īpaša apstrāde.

               (39)

               Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pārklājuma vai PET plēves jebkuras citas īpašas apstrādes mērķis ir to padarīt piemērotu konkrētiem specifiskiem lietojumiem. Vielai, kas izvēlēta pārklājuma slāņa veidošanai, katrā gadījumā ir konkrētas īpašības, kuras sekmē attiecīgo mērķi. Piemēram, silikons piešķir zemu atlaišanas jaudu. Pārklājuma vielai var būt citas specifiskas īpašības (silikona gadījumā tas ir zems virsmas spraigums), kas pārklātā ražojuma izmantošanu citiem lietojumiem padara neiespējamu. Ir vairāku citu veidu PET plēves, kas pārklātas ar citām vielām vai apstrādātas citādi un kam iepriekš minēto iemeslu dēļ ir īpaši un ierobežoti lietojumi.

               (40)

               Tādēļ, lai gan SPRL izmanto tieši konkrētiem lietojumiem, tās fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības ir tādas pašas kā citu PET plēves veidu īpašības. Rezultātā savstarpējas aizstājamība un galaizmantojums nav būtiski, nosakot, vai SPRL ir atšķirīgs ražojums.

         4.4.2.3.   Izmaksu un cenu atšķirības

               (41)

               Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka PET pamatplēves pārklāšanas process ar silikonu ir saistīts ar papildu izmaksām.

               (42)

               Patiesi tika konstatēts, ka silikona pārklājuma papildu izmaksas var veidot līdz 10 % no ražošanas izmaksām atkarībā no izvēlētās pārklāšanas metodes. Kā aprakstīts 35. un 36. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs ir izvēlējies dārgāku metodi attiecībā uz silikona izmaksām katrai vienībai. Tomēr jāuzsver, ka šīs ir papildu izmaksas salīdzinājumā ar PET pamatplēves ražošanas izmaksām. PET pamatplēves pārklāšana ar citām vielām, kā arī metalizācijas process palielina ražošanas izmaksas un attiecīgi arī cenas.

               (43)

               Taču šajā saistībā uzskata, ka silikona pārklājuma papildu izmaksas pašas par sevi nav noteicošs kritērijs, nosakot, vai SPRL ir atšķirīgs ražojums. Patiesi, atšķirības izmaksās un cenās pašas par sevi nepamato secinājumu, ka konkrēti ražojuma veidi jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem, kamēr šim veidam ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kādas ir attiecīgajam ražojumam.

         5.   SECINĀJUMI PAR RAŽOJUMA DEFINĪCIJU

               (44)

               Izmeklēšanas konstatējumi apstiprināja, ka PET plēves pārklāšanas ar silikonu procesa rezultātā rodas galaprodukta atšķirīga virsma salīdzinājumā ar PET pamatplēvi. Tomēr šis process neizmaina ražojuma fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Patiesi, izmeklēšanā konstatēja, ka tirgū ir vairāki īpaši apstrādāti PET plēves veidi, kas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt citi analizētie kritēriji, t. i., ražošanas process, savstarpēja aizstājamība/galaizmantojums un izmaksu un cenu atšķirības, nemainīja šo konstatējumu.

               (45)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika izdarīti iepriekš minētie secinājumi. Ieinteresētajām personām deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt apsvērumus.

               (46)

               Ieinteresēto personu mutiskie un rakstiskie komentāri tika pienācīgi ņemti vērā, bet tie nemainīja secinājumu negrozīt ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošajiem antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas noteikti PET plēves importam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigta daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Indijas izcelsmes PET plēves veidu importam, negrozot spēkā esošos antidempinga un kompensācijas pasākumus.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2010. gada 17. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. REYNDERS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (3)  OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.

      (4)  OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.

      (5)  OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp.

      (6)  OV L 255, 29.9.2007., 1. lpp.

      (7)  OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.

      (8)  OV L 168, 2.7.2010., 1. lpp.

      (9)  OV L 277, 23.8.2001., 1. lpp.

      (10)  OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.

      (11)  OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp.

      (12)  OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.

      (13)  OV C 215, 9.9.2009., 19. lpp.

      (14)  Regulas (EK) Nr. 367/2001 10. apsvērums.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/909 (2015. gada 12. jūnijs) par kārtību, kā aprēķināt izmaksas, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               13.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 148/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/909
   (2015. gada 12. jūnijs)
   par kārtību, kā aprēķināt izmaksas, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīvu 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vajadzību pēc paātrinātas atjaunošanas vai palielināta uzturēšanas darbu apjoma, kas izriet no daudz intensīvākas tīkla izmantošanas, var ņemt vērā, aprēķinot tiešās izmaksas, ja tiek nodrošināts, ka ir iekļautas tikai izmaksas, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus.

               (2)

               Infrastruktūras pārvaldītājiem ir pienākums nodrošināt tīklu darbību, un vienlaikus tie saskaras ar ierobežojumiem, kas traucē efektīvu pārvaldību un izmaksu kontroli. Tādējādi dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt tiešās izmaksas vienādā līmenī ar efektīvas pakalpojumu sniegšanas izmaksām.

               (3)

               Sliežu ceļu piekļuves maksas noteikšanai to izmaksu līmenī, kuras tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus, nevajadzētu izraisīt infrastruktūras pārvaldītājam ne neto finansiālus zaudējumus, ne neto finansiālus ieguvumus no vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanas.

               (4)

               Vēsturiskās aktīvu vērtības pamatā vajadzētu būt summām, ko infrastruktūras pārvaldītājs samaksājis par aktīvu iegādi, ar nosacījumu, ka infrastruktūras pārvaldītājs paliek atbildīgs par šīm summām.

               (5)

               Infrastruktūras pārvaldītājs nedrīkst atgūt ieguldījumu izmaksas aktīvos, ja tam nav pienākuma atmaksāt šīs izmaksas.

               (6)

               Tā kā izmaksu, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus, aprēķināšanas kārtību, būtu jāpiemēro visā Savienībā, tām vajadzētu būt saderīgām ar esošajām infrastruktūras izmaksu uzskaites sistēmām un izmaksu datiem, ko pielieto infrastruktūras pārvaldītāji.

               (7)

               Parastos komercdarbības apstākļos prognozēto izmaksu un darbības rezultātu līmeņu pielietošanai nevajadzētu paaugstināt aprēķināto tiešo izmaksu un maksas par piekļuvi sliežu ceļiem līmeni un šķietami pazemināt tīkla izmantošanas efektivitāti. Tādēļ būtu jāpiemēro vēsturiskās aktīvu vērtības, un tikai tad, ja šādas vērtības nav pieejamas vai ja pašreizējās vērtības ir mazākas, varētu ņemt vērā pašreizējās vērtības. Kā alternatīvu varētu izmantot aplēstās vai aizvietošanas vērtības, izmaksu prognozes un darbības rezultātu līmeņa prognozes, ja infrastruktūras pārvaldītājs regulatīvajai iestādei pamato, kā tās noteiktas un ka tās noteiktas objektīvi.

               (8)

               Infrastruktūras pārvaldītājam būtu jāļauj iekļaut tiešo izmaksu aprēķinā tikai tās izmaksas, par kurām tas var objektīvi un korekti pierādīt, ka tās ir tieši izraisījusi vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšana. Piemēram, sliežu ceļa signālu un signalizācijas posteņu fiziskais nolietojums nemainās atkarībā no satiksmes, un tādēļ to nevajadzētu iekļaut uz tiešo izmaksu pamata veidotā maksā (2). Turpretī tādas infrastruktūras vietas kā pārmijas ir pakļautas fiziskajam nolietojumam vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanas dēļ un tādēļ to izmaksas daļēji ir iekļaujamas uz tiešo izmaksu pamata veidotā maksā. Tā kā vilcienos un infrastruktūrā arvien plašāk izmanto sensorus, tie varētu sniegt papildu informāciju par faktisko fizisko nolietojumu, ko izraisa vilcienu satiksmes pakalpojumi.

               (9)

               Tiesa pasludināja spriedumu par to, kā aprēķināt tiešās izmaksas, kas radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus (3). Šajā regulā minēto spriedumu ņem vērā.

               (10)

               Elektroapgādes iekārtas, piemēram, kabeļi vai transformatori, parasti nav pakļauti fiziskajam nolietojumam, ko izraisa vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšana. Tie nav pakļauti ne berzei, ne citai ietekmei, ko rada vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšana. Tāpēc elektroapgādes iekārtu izmaksas nav jāiekļauj to izmaksu aprēķinā, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus. Tomēr vilcieni, ja tie izmanto elektrisko vilci, ar berzi un elektriskajiem lokiem, ko tie rada, nolieto kontaktelementu (kontaktvadu vai elektrificēto kontaktsliedi). Tādējādi daļu no šo kontaktelementu uzturēšanas un atjaunošanas izmaksām var uzskatīt par tādām, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus. Arī citu kontakttīkla sastāvdaļu uzturēšanas un atjaunošanas izmaksas var palielināties vilcienu satiksmes elektriskās un mehāniskās spriedzes tiešās ietekmes dēļ.

               (11)

               Ritekļu vai dzelzceļa līniju ar konkrētām konstrukcijas īpatnībām izmantošana rada dažāda līmeņa tiešās izmaksas, kas radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus. Lai atspoguļotu šīs atšķirības, dalībvalstis var ļaut infrastruktūras pārvaldītājiem modulēt vidējās tiešās izmaksas, cita starpā ievērojot labāko starptautisko praksi.

               (12)

               Plaši atzīts ekonomikas princips ir tāds, ka maksas, kas pamatojas uz robežizmaksām, nodrošina optimāli efektīvu pieejamās infrastruktūras jaudas izmantošanu. Tādējādi infrastruktūras pārvaldītājs var pieņemt lēmumu izmantot robežizmaksu aplēses, lai aprēķinātu tiešās izmaksas, kas tam radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus.

               (13)

               Turklāt labākā starptautiskā praksē (4) ir izveidotas infrastruktūras izmantošanas robežizmaksu aprēķināšanas metodes un modeļi, piemēram, ekonometriskā vai inženiertehniskā modelēšana. Tajā pašā laikā labākā starptautiskā prakse turpinās attīstīties, jo notiek dziļāka neatkarīga analīze un pētniecība, ieskaitot tādu, kas var attiekties tikai uz konkrēto dalībvalsti īpašo infrastruktūras parametru dēļ, ko apstiprina neatkarīgi no infrastruktūras pārvaldītāja, piemēram, regulatīvā iestāde. Tādēļ infrastruktūras pārvaldītājam būtu jāļauj izmantot šādus modeļus, lai noteiktu tiešās izmaksas, kas radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus.

               (14)

               Dažādi ekonometriskās vai inženiertehniskās modelēšanas veidi varētu paaugstināt infrastruktūras izmantošanas tiešo izmaksu vai robežizmaksu aprēķina precizitātes pakāpi. Tomēr izmaksu modelēšanai ir vajadzīgs augstāks datu kvalitātes līmenis un pārbaude, nekā pielietojot metodes, kuru pamatā ir noteikto neattiecināmo izmaksu kategoriju atskaitīšana no pilnajām izmaksām. Turklāt regulatīvās iestādes varbūt vēl nespēj pārbaudīt konkrētu aprēķinu atbilstību Direktīvas 2012/34/ES noteikumiem. Tādējādi, ja šīs stingrākas prasības ir izpildītas, būtu jādod tiesības infrastruktūras pārvaldītājam aprēķināt tiešās izmaksas, pamatojoties uz ekonometrisko vai inženiertehnisko modelēšanu vai abu apvienojumu.

               (15)

               Regulatīvajām iestādēm būtu jāspēj pārbaudīt, vai dažādie maksas noteikšanas principi tiek piemēroti atbilstīgi informācijai, ko tām sniedz infrastruktūras pārvaldītājs. Tādēļ Direktīvas 2012/34/ES IV pielikumā ir noteikts, ka infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā sīki izklāsta metodiku, noteikumus un vajadzības gadījumā mērogus, ko izmanto attiecībā uz izmaksām un maksām.

               (16)

               Starptautiskos pētījumos (5) vienības tiešo izmaksu vērtības ir rēķinātas ciešā sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītājiem. Lai gan šajos pētījumos tika analizētas dažādas metodes, ko dalībvalstīs izmantoja dažādiem ritošā sastāva formējumiem un dažādiem galamērķiem, tika konstatēts, ka vairākas vilcienkilometra tiešo izmaksu vērtības ir zem EUR 2 (pēc 2005. gada cenām un maiņas kursiem, piemērojot atbilstošu cenu indeksu) uz vienu 1 000 t smaga vilciena vilcienkilometru. Lai mazinātu administratīvo slogu regulatīvajām iestādēm, nebūtu jāprasa tikpat detalizēts tiešo izmaksu aprēķins, ja to vērtība ir zem šā līmeņa.

               (17)

               Dažādu iemeslu, piemēram, ražīguma pieauguma, jaunu tehnoloģiju ieviešanas vai labākas izpratnes par izmaksu cēloņiem, dēļ tiešo izmaksu aprēķins būtu regulāri jāatjaunina vai jāpārskata saskaņā ar, cita starpā, labāko starptautisko praksi.

               (18)

               Ņemot vērā to, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vajag paredzamas maksas aprēķināšanas sistēmas un pamatotas prognozes par infrastruktūras maksas izmaiņām, infrastruktūras pārvaldītājam būtu jānodrošina dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri sniedz vilcienu satiksmes pakalpojumus, pakāpeniskas ieviešanas plāns, ja var paredzēt, ka to maksa būtiski palielināsies pēc pašreizējās aprēķina kārtības īstenošanas, ja šādu pakāpeniskas ieviešanas plānu pieprasa regulatīvā iestāde.

               (19)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES 62. panta 1. punktā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets un piemērošanas joma
   1.   Šī regula izklāsta to izmaksu aprēķināšanas kārtību, kuras tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus, nolūkā noteikt maksu par minimālo piekļuves pakalpojumu kompleksu un par piekļuvi infrastruktūrai, kas savieno infrastruktūru ar apkalpes vietām, kas minētas Direktīvas 2012/34/ES 31. panta 3. punktā.
   2.   Šo regulu piemēro, neskarot noteikumus par infrastruktūras finansēšanu vai infrastruktūras pārvaldītāja ienākumu un izdevumu līdzsvaru, kas izklāstīti Direktīvas 2012/34/ES 8. pantā.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “tiešās izmaksas” ir izmaksas, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus;

               2)

               “vienības tiešās izmaksas” ir tiešās izmaksas uz vienu vilcienkilometru, ritekļkilometru, vilciena bruto tonnkilometru vai to apvienojumu;

               3)

               “izmaksu centrs” ir saimnieciskā vienība infrastruktūras pārvaldītāja grāmatvedības sistēmā, uz kuru attiecina izmaksas, lai tās tālāk tiktu tieši vai netieši attiecinātas uz tirgū piedāvātiem pakalpojumiem.

         3. pants
   Tiešās izmaksas visā tīklā
   1.   Tiešās izmaksas visā tīklā aprēķina kā starpību starp izmaksām, kas nodrošina minimālo piekļuves pakalpojumu kompleksu, kā arī par piekļuvi infrastruktūrai, kas savieno infrastruktūru ar apkalpes vietām, un 4. pantā minētajām neattiecināmajām izmaksām.
   2.   Dalībvalsts var nolemt, ka infrastruktūras pārvaldītājs, lai aprēķinātu tiešās izmaksas visā tīklā, kā minēts 1. punktā, piemēro efektīvas pakalpojumu sniegšanas izmaksas.
   3.   Aktīvu vērtību, ko izmanto, lai visā tīklā aprēķinātu tiešās izmaksas, pamatā ir vēsturiskas vērtības vai, ja šādas vērtības nav pieejamas vai pašreizējās vērtības ir mazākas, tad izmanto pašreizējās vērtības. Aktīvu vēsturisko vērtību nosaka, pamatojoties uz summām, ko infrastruktūras pārvaldītājs samaksājis un iegrāmatojis šo aktīvu iegādes laikā. Saistību samazināšanas gadījumā, ja visas infrastruktūras pārvaldītāja saistības vai to daļu pārņem cita persona, infrastruktūras pārvaldītājs par samazināto saistību daļu attiecīgi samazina aktīvu vērtību un tai atbilstošās tiešās izmaksas visā tīklā. Atkāpjoties no pirmā teikuma, infrastruktūras pārvaldītājs var izmantot tādas vērtības kā aplēstā vērtība vai pašreizējā vērtība, vai aizvietošanas vērtība, ja tās var pārredzami, korekti un objektīvi novērtēt un pienācīgi pamatot regulatīvajai iestādei.
   4.   Neskarot 4. pantu, ja infrastruktūras pārvaldītājs var pārredzami, korekti un objektīvi izmērīt un uzskatāmi parādīt, pamatojoties uz, cita starpā, labāko starptautisko praksi, ka izmaksas ir tieši saistītas ar vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanu, infrastruktūras pārvaldītājs var jo īpaši iekļaut savu visa tīkla tiešo izmaksu aprēķinā šādas izmaksas:

               a)

               izmaksas par konkrēta līnijas posma darbībai nepieciešamo personālu, ja pieteikuma iesniedzējs pieprasa veikt konkrētu vilcienu satiksmes pakalpojumu ārpus šīs līnijas parastā darbalaika;

               b)

               tādu infrastruktūras vietu, tostarp pārmiju un krustojumu, izmaksu daļu, kas ir pakļautas vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanas radītam fiziskajam nolietojumam;

               c)

               tādu kontaktvada vai elektrificētās kontaktsliedes, vai abu, kā arī kontakttīkla aprīkojuma atjaunošanas un uzturēšanas izmaksu daļu, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus;

               d)

               izmaksas par personālu, kas vajadzīgs, lai sagatavotu vilcienu ceļu piešķiršanu un kustības grafiku, ciktāl tās ir tieši saistītas ar vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanu.

         5.   Izmaksu, ko izmanto aprēķinam saskaņā ar šo pantu, pamatā ir maksājumi, ko veicis infrastruktūras pārvaldītājs, vai to prognozes. Saskaņā ar šo pantu aprēķinātās izmaksas mēra vai prognozē, konsekventi pamatojoties uz datiem no viena un tā paša laika perioda.
   4. pants
   Neattiecināmās izmaksas
   1.   Infrastruktūras pārvaldītājs neiekļauj visa tīkla tiešo izmaksu aprēķinos jo īpaši šādas izmaksas:

               a)

               fiksētās izmaksas, kas saistītas ar kāda līnijas posma darbības nodrošināšanu, kuras infrastruktūras pārvaldītājam ir jāsedz pat tad, ja vilcienu kustība nenotiek;

               b)

               izmaksas, kas nav saistītas ar maksājumiem, ko veic infrastruktūras pārvaldītājs. Izmaksu vai izmaksu centrus, kas nav tieši saistīti ar minimālo piekļuves pakalpojumu kompleksu vai ar piekļuvi infrastruktūrai, kas savieno infrastruktūru ar apkalpes vietām;

               c)

               zemes vai citu pamatlīdzekļu iegādes, pārdošanas, demontāžas, dekontaminācijas, rekultivācijas vai nomas izmaksas;

               d)

               tīkla pieskaitāmās izmaksas, tostarp pieskaitāmās algas un pensijas;

               e)

               finansēšanas izmaksas;

               f)

               izmaksas, kas saistītas ar tehnoloģisko progresu vai novecošanos;

               g)

               nemateriālo aktīvu izmaksas;

               h)

               sliežu ceļu sensoru, sakaru iekārtu un signalizācijas iekārtu izmaksas, ja tās nav tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus;

               i)

               informācijas izmaksas, ārpus sliežu ceļu sakaru un telesakaru aprīkojuma izmaksas;

               j)

               izmaksas, kas saistītas ar atsevišķiem nepārvaramas varas gadījumiem, negadījumiem un pakalpojumu pārtraukumiem, neskarot Direktīvas 2012/34/ES 35. pantu;

               k)

               vilces strāvas elektroapgādes iekārtu izmaksas, ja tās nav tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus. Tādu vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanas tiešās izmaksas, kas neizmanto elektroapgādes iekārtas, neietvers elektroapgādes iekārtu izmantošanas izmaksas;

               l)

               izmaksas, kas saistītas ar informācijas sniegšanu saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES II pielikuma 1. punkta f) apakšpunktu, izņemot, ja tās radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus;

               m)

               administratīvās izmaksas, kas radušās, piemērojot diferencētas maksas shēmas, kas minētas Direktīvas 2012/34/ES 31. panta 5. punktā un 32. panta 4. punktā;

               n)

               amortizācija, kas nav noteikta, pamatojoties uz infrastruktūras faktisko fizisko nolietojumu vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanas dēļ;

               o)

               izmaksas par civilās infrastruktūras uzturēšanu un atjaunošanu, kas nav tieši saistītas ar vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanu.

         2.   Ja infrastruktūras pārvaldītājs ir saņēmis finansējumu, lai finansētu konkrētus infrastruktūras ieguldījumus, kas tam nav jāatmaksā, un ja šādi ieguldījumi tiek ņemti vērā, aprēķinot tiešās izmaksas, tad izmaksas par šādiem ieguldījumiem nepalielina maksas līmeni, neskarot Direktīvas 2012/34/ES 32. pantu.
   3.   Izmaksas, kas izslēgtas no aprēķina saskaņā ar šo pantu, mēra vai prognozē, pamatojoties uz laika periodu, kas minēts 3. panta 5. punktā.
   5. pants
   Vienības tiešo izmaksu aprēķins un modulācija
   1.   Infrastruktūras pārvaldītājs aprēķina vienības vidējās tiešās izmaksas visam tīklam, dalot tiešās izmaksas visā tīklā ar prognozēto vai faktiski nobraukto ritekļkilometru, vilcienkilometru vai bruto tonnkilometru kopējo skaitu.
   Alternatīvi, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda regulatīvajai iestādei, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES 55. pantā, ka vērtības vai parametri, kas minēti 2. punktā, ir būtiski atšķirīgi tā tīkla dažādās daļās un pēc tīkla sadalīšanas tādās daļās, infrastruktūras pārvaldītājs aprēķina vienības vidējās tiešās izmaksas šādai tīkla daļai, dalot šīs tīkla daļas tiešās izmaksas ar prognozēto vai faktisko ritekļkilometru, vilcienkilometru vai bruto tonnkilometru kopējo skaitu tajā. Prognozes periods var aptvert vairākus gadus.
   Lai aprēķinātu vienības vidējās tiešās izmaksas, infrastruktūras pārvaldītājs var izmantot ritekļkilometru, vilcienkilometru un bruto tonnkilometru kombinācijas ar nosacījumu, ka šī aprēķina metode nemaina tiešo cēloņsakarību ar vilciena satiksmes pakalpojumu sniegšanu. Neskarot 3. panta 3. punktu, infrastruktūras pārvaldītājs var izmantot faktiskās vai prognozētās izmaksas.
   2.   Dalībvalstis var atļaut infrastruktūras pārvaldītājam modulēt vienības vidējās tiešās izmaksas, lai ņemtu vērā infrastruktūras atšķirīgo faktisko nolietojumu saskaņā ar vienu vai vairākiem šādiem parametriem:

               a)

               vilciena garums un/vai vilciena ritekļu skaits;

               b)

               vilciena masa,

               c)

               ritekļa tips, it īpaši tā neatsperotā masa;

               d)

               vilciena ātrums;

               e)

               motorizētās vienības vilces jauda;

               f)

               ass slodze un/vai asu skaits;

               g)

               riteņu izrāvuma vietu reģistrētais skaits vai iekārtu pret riteņa buksēšanu efektīva izmantošana;

               h)

               ritekļu garenstingrums un horizontālie spēki, kas ietekmē sliežu ceļu;

               i)

               patērētā un izmērītā elektroenerģija vai pantogrāfu vai kontaktkurpju dinamika kā parametrs maksas aprēķināšanai par kontaktvada vai elektrificētās kontaktsliedes fizisko nolietojumu;

               j)

               sliežu ceļa parametri, it īpaši rādiusi;

               k)

               citi ar izmaksām saistītie parametri, ja infrastruktūras pārvaldītājs regulatīvajai iestādei var pierādīt, ka katra šāda parametra vērtība, tostarp, attiecīgā gadījumā, arī katra šāda parametra izmaiņas, tiek objektīvi mērīta un reģistrēta.

         3.   Vienības tiešo izmaksu modulācija nedrīkst palielināt tiešās izmaksas visā tīklā, kā minēts 3. panta 1. punktā.
   4.   Papildu izmaksas, kas radušās, pēc infrastruktūras pārvaldītāja ierosinājuma plānoti vai citādi mainot vilcienu maršrutu, neiekļauj tiešajās izmaksās, kas radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus. Pirmo teikumu nepiemēro tad, ja infrastruktūras pārvaldītājs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir atlīdzinājis šīs papildu izmaksas vai maršruta maiņa izrietējusi no koordinācijas procedūras saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 46. pantu.
   5.   Ritekļkilometru, vilcienkilometru, bruto tonnkilometru kopskaitu vai to kombināciju, ko izmanto aprēķiniem saskaņā ar šo pantu, mēra vai prognozē, pamatojoties uz pārskata periodu, kas minēts 3. panta 5. punktā.
   6. pants
   Izmaksu modelēšana
   Atkāpjoties no 3. panta 1. punkta un 5. panta 1. punkta pirmā teikuma, infrastruktūras pārvaldītājs var aprēķināt vienības tiešās izmaksas, izmantojot korekti pamatotu izmaksu ekonometrisko vai inženiertehnisko modelēšanu, ar nosacījumu, ka tas var pierādīt regulatīvajai iestādei, ka vienības tiešās izmaksas ietver tikai tiešās izmaksas, kas radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus, un neietver nekādas izmaksas, kas minētas 4. pantā. Regulatīvā iestāde var prasīt, lai infrastruktūras pārvaldītājs salīdzinājumam aprēķina vienības tiešās izmaksas saskaņā ar 3. panta 1. punktu un 5. panta 1. punktu vai izmantojot izmaksu modelēšanu saskaņā ar pirmo teikumu.
   7. pants
   Vienkāršota kontrole
   1.   Ja tiešās izmaksas visā tīklā, kas minētas 3. panta 1. punktā, vai tiešās izmaksas, ko aprēķina, pamatojoties uz 6. pantā minēto modelēšanu, reizinātas ar vilcienkilometru un/vai ritekļkilometru un/vai bruto tonnkilometru skaitu pārskata periodā, ir vai nu mazākas nekā 15 % no uzturēšanas un atjaunošanas pilnām izmaksām, vai mazākas nekā 10 % uzturēšanas izmaksu un 20 % atjaunošanas izmaksu summa, regulatīvā iestāde tiešo izmaksu visā tīklā aprēķina pārbaudi, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES 56. panta 2. punktā, var veikt vienkāršotā veidā. Dalībvalstis var nolemt palielināt šajā daļā minētos procentus ne vairāk kā divkāršojot norādītās vērtības.
   2.   Regulatīvā iestāde var pieņemt vienības vidējo tiešo izmaksu aprēķinu, kas minēts 5. panta 1. punktā, un modulētās vienības vidējās tiešās izmaksas, kas minētas 5. panta 2. punktā, un/vai izmaksu modelēšanu, kas minēta 6. pantā, veicot vienkāršotu pārbaudi, kas minēta šā panta 1. punktā, ja vidējās tiešās izmaksas uz 1 000 t smaga vilciena vilcienkilometru nepārsniedz EUR 2 (pēc 2005. gada cenām un maiņas kursiem, piemērojot atbilstošu cenu indeksu).
   3.   Vienkāršotas pārbaudes, kas minētas 1. un 2. punktā, piemēro neatkarīgi vienu no otras. Vienkāršota pārbaude neskar Direktīvas 2012/34/ES 31. vai 56. pantu.
   4.   Regulatīvā iestāde nosaka vienkāršotās pārbaudes detalizētu saturu.
   8. pants
   Aprēķina pārskatīšana
   Infrastruktūras pārvaldītājs regulāri atjaunina tiešo izmaksu aprēķinu metodi, cita starpā ņemot vērā labāko starptautisko praksi.
   9. pants
   Pārejas nosacījumi
   Infrastruktūras pārvaldītājs regulatīvajai iestādei iesniedz tiešo izmaksu aprēķina metodi un, attiecīgā gadījumā, pakāpeniskas ieviešanas plānu ne vēlāk kā 2017. gada 3. jūlijā.
   10. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2015. gada 1. augusta.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 12. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.

      (2)  Pētījumā CATRIN sniegts konspektīvs pārskats par dažādiem to infrastruktūras parametru pētījumiem, ko izmanto septiņu ES infrastruktūras pārvaldītāju ekonometriskajos dzelzceļa izmaksu pētījumos. Seši no septiņiem infrastruktūras pārvaldītājiem neuzskatīja satiksmes pārvaldību un signalizāciju par atbilstīgu parametru izmaksu ekonometriskajiem pētījumiem (sk. 13. tabulu, CATRIN pētījuma 1. rezultāts, 40. lpp.).

      (3)  Tiesas spriedums Komisija/Polija, C-512/10, ECLI:EU:C:2013:338, 82., 83. un 84. punkts.

      (4)  CATRIN pētījuma D1. rezultāts, ko koordinē VTI, 2008. gada marts, 37.–54. lpp. un 82.–84. lpp.

      (5)  GRACE projekts, ko koordinē Līdsas Universitāte, D7. rezultāts “Sociālās robežizmaksas aplēses vispārināšana”, 22., 23. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1596 (2015. gada 21. septembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Montes de Toledo (ACVN))

text:
               24.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 248/40

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1596
   (2015. gada 21. septembris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Montes de Toledo (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Montes de Toledo, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1187/2000 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 593/2010 (3).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Montes de Toledo (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 21. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2000. gada 5. jūnija Regula (EK) Nr. 1187/2000, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 133, 6.6.2000., 19. lpp.).

      (3)  Komisijas 2010. gada 6. jūlija Regula (ES) Nr. 593/2010, ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Montes de Toledo (ACVN)) (OV L 172, 7.7.2010., 1. lpp.).

      (4)  OV C 147, 5.5.2015., 16. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/473 (2016. gada 31. marts), ar ko 244. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida organizācijām

text:
               1.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 85/30

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/473
   (2016. gada 31. marts),
   ar ko 244. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida organizācijām
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida organizācijām (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2016. gada 28. martā nolēma pievienot vienu fizisku personu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

               (3)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 31. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļu “Fiziskās personas” papildina ar šādu ierakstu:

         “Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi (alias a) Nayf Salam Muhammad Ujaym al-Hababi, b) Faruq al-Qahtani, c) Faruq al-Qatari, d) Farouq al-Qahtani al Qatari, e) Sheikh Farooq al-Qahtani, f) Shaykh Imran Farouk, g) Sheikh Faroq al-Qatari). Dzimšanas datums: a) 1981. gads, b) aptuveni 1980. gads. Dzimšanas vieta: Saūda Arābija. Valstspiederība: a) Saūda Arābija, b) Katara. Pases Nr.: 592667 (Kataras pase izdota 2007. gada 3. maijā). Adrese: Afganistāna (kopš 2009. gada). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 28.3.2016.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/135 ( 2015. gada 28. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               29.1.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 23/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/135
   (2015. gada 28. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 28. janvāris

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  362,8

                  MA

                  99,0

                  TR

                  128,7

                  ZZ

                  196,8

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  TR

                  192,7

                  ZZ

                  211,3

                  0709 91 00

                  EG

                  122,4

                  ZZ

                  122,4

                  0709 93 10

                  EG

                  165,4

                  MA

                  226,4

                  TR

                  233,5

                  ZZ

                  208,4

                  0805 10 20

                  EG

                  47,9

                  IL

                  78,7

                  MA

                  55,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  77,7

                  ZZ

                  62,4

                  0805 20 10

                  IL

                  148,1

                  MA

                  90,6

                  ZZ

                  119,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  74,4

                  IL

                  100,6

                  MA

                  133,5

                  TR

                  126,1

                  ZZ

                  108,7

                  0805 50 10

                  TR

                  56,2

                  ZZ

                  56,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,3

                  CL

                  89,3

                  MK

                  26,7

                  US

                  161,6

                  ZZ

                  84,2

                  0808 30 90

                  CL

                  316,1

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  227,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1597 (2015. gada 23. septembris), ar ko paredz atkāpi no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 615/2014 attiecībā uz termiņu, kurā saņēmējorganizācijām Grieķijā izmaksā avansa pirmo daļu par 2015. gada darba programmām olīveļļas un galda olīvu nozarē

text:
               24.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 248/41

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1597
   (2015. gada 23. septembris),
   ar ko paredz atkāpi no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 615/2014 attiecībā uz termiņu, kurā saņēmējorganizācijām Grieķijā izmaksā avansa pirmo daļu par 2015. gada darba programmām olīveļļas un galda olīvu nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 31. panta b) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 611/2014 (2) 7. panta 1. punktu 2015. gada 1. aprīlī sākās Regulas (ES) Nr. 1308/2013 29. panta 1. punktā minētās trīsgadu darba programmas olīveļļas un galda olīvu nozares atbalstam pirmais periods.

               (2)

               Atbilstīgi Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 615/2014 (3) 3. panta 2. punktam dalībvalstis pirmo avansa maksājumu saņēmējorganizācijām attiecībā uz apstiprināto darba programmu īstenošanas pirmo gadu izmaksā līdz 2015. gada 31. maijam. Kā norādīts minētās regulas 4. panta 1. punktā, šādu avansa maksājumu summas ir atkarīgas no saņēmējorganizācijas iemaksātā nodrošinājuma.

               (3)

               Grieķijā valdošo ekonomikas un banku nozares apstākļu dēļ ir apturētas atsevišķas apstiprinātās darba programmas, jo to saņēmējorganizācijas nevarēja laikus veikt vajadzīgo nodrošinājuma iemaksu. Tāpēc Grieķija tām nevarēja izmaksāt pirmo maksājumu līdz 2015. gada 31. maijam.

               (4)

               Lai varētu īstenot visas apstiprinātās darba programmas, ņemot vērā šo situāciju, ir jāparedz atkāpe no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 615/2014 3. panta 2. punkta, kura dotu iespēju Grieķijai izmaksāt attiecīgo pirmo maksājumu līdz 2015. gada 15. oktobrim.

               (5)

               Lai nodrošinātu raitu īstenošanu, šī regula būtu jāpiemēro nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Attiecībā uz Grieķiju 2015. gadā Īstenošanas regulas (ES) Nr. 615/2014 3. panta 2. punkta pirmajā teikumā minētais termiņš ir 2015. gada 15. oktobris.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 23. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 611/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz atbalsta programmām olīveļļas un galda olīvu nozarē (OV L 168, 7.6.2014., 55. lpp.).

      (3)  Komisijas 2014. gada 6. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 615/2014, ar ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 īstenošanas noteikumus attiecībā uz darba programmām olīveļļas un galda olīvu nozares atbalstam (OV L 168, 7.6.2014., 95. lpp.).