title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 147/2014 ( 2014. gada 14. februāris ), ar ko nosaka no 2014. gada 16. februāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

text:
               15.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 45/19

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 147/2014
   (2014. gada 14. februāris),
   ar ko nosaka no 2014. gada 16. februāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

               (4)

               Laikposmam no 2014. gada 16. februāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

               (5)

               Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   No 2014. gada 16. februāra piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 14. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

      I PIELIKUMS

         Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2014. gada 16. februāra

                  KN kods

                  Preču apraksts

                  Ievedmuitas nodoklis (1)

                  (EUR/t)

                  1001 19 00
                  1001 11 00

                  Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

                  0,00

                  vidēji augsta kvalitāte

                  0,00

                  zema kvalitāte

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Parastie KVIEŠI (sēklas)

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

                  0,00

                  1002 10 00
                  1002 90 00

                  RUDZI

                  0,00

                  1005 10 90

                  KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

                  0,00

                  1005 90 00

                  KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

                  0,00

                  1007 10 90
                  1007 90 00

                  Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

                  0,00

         (1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

                  —

                  EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

                  —

                  EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

         (2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

      II PIELIKUMS

         Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

      31.1.2014-14.2.2014

                  1.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              (EUR/t)

                              Parastie kvieši (1)

                              Kukurūza

                              Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

                              Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

                              Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

                              Birža

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Kotējums

                              186,59

                              127,85

                              —

                              —

                              —

                              FOB cena, ASV

                              —

                              —

                              269,23

                              259,23

                              239,23

                              Piemaksa par Persijas līča reģionu

                              126,47

                              26,28

                              —

                              —

                              —

                              Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

                              17,35 EUR/t

                              Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

                              — EUR/t

         (1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 944/2011 ( 2011. gada 22. septembris ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               23.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 944/2011
   (2011. gada 22. septembris),
   ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 23. septembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 22. septembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  EC

                  25,3

                  MK

                  53,6

                  XS

                  31,8

                  ZZ

                  36,9

                  0707 00 05

                  MK

                  20,0

                  TR

                  106,2

                  ZZ

                  63,1

                  0709 90 70

                  TR

                  130,5

                  ZZ

                  130,5

                  0805 50 10

                  AR

                  65,9

                  CL

                  79,9

                  TR

                  74,0

                  UY

                  62,5

                  ZA

                  76,8

                  ZZ

                  71,8

                  0806 10 10

                  CL

                  75,1

                  EG

                  116,3

                  IL

                  136,9

                  MK

                  85,4

                  TR

                  110,9

                  US

                  271,3

                  ZA

                  62,4

                  ZZ

                  122,6

                  0808 10 80

                  BZ

                  86,4

                  CL

                  148,5

                  CN

                  82,6

                  NZ

                  116,8

                  US

                  123,7

                  ZA

                  124,0

                  ZZ

                  113,7

                  0808 20 50

                  AR

                  47,4

                  CN

                  78,7

                  TR

                  114,2

                  ZA

                  61,3

                  ZZ

                  75,4

                  0809 30

                  TR

                  145,2

                  ZZ

                  145,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/900 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju benzoskābi lietot par dzīvnieku barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               9.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 152/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/900
   (2016. gada 8. jūnijs)
   par atļauju benzoskābi lietot par dzīvnieku barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Product Sp. z o. o.)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju lietot benzoskābi. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (3)

               Pieteikums attiecas uz atļauju benzoskābi lietot par barības piedevu sivēnmātēm un tā klasificēšanu piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas”.

               (4)

               Šo piedevu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1730/2006 (2) jau bija atļauts lietot par barības piedevu atšķirtiem sivēniem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1138/2007 (3) – par barības piedevu nobarojamām cūkām.

               (5)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 14. jūnija (4) un 2015. gada 16. jūnija (5) atzinumos secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem benzoskābe kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku vai cilvēku veselību, ne vidi un tai piemīt potenciāls nedaudz samazināt sivēnmāšu urīna pH. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

               (6)

               Benzoskābes novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā norādīto piedevu, kas iekļauta piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “Citas zootehniskās piedevas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  Komisijas 2006. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 1730/2006 par benzoskābes (VevoVitall) kā dzīvnieku barības piedevas izmantošanas atļauju (OV L 325, 24.11.2006., 9. lpp.).

      (3)  Komisijas 2007. gada 1. oktobra Regula (EK) Nr. 1138/2007 par atļauju jaunā veidā izmantot benzoskābi (VevoVitall) kā dzīvnieku barības piedevu (OV L 256, 2.10.2007., 8. lpp.).

      (4)  EFSA Journal 2012;10(7):2775.

      (5)  EFSA Journal 2015;13(7):4157.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas beigu termiņš

                  mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (samazina urīna pH)

                  4d210

                  DSM Nutritional Products Sp. z o. o.

                  Benzoskābe

                     Piedevas sastāvs

                  Benzoskābe (≥ 99,9 %)

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  benzolkarbonskābe, fenilkarbonskābe,
                  C7H6O2

                     CAS Nr.: 65-85-0
                  Maksimālais piemaisījumu līmenis:

                              ftalskābe: ≤ 100 mg/kg

                              bifenils: ≤ 100 mg/kg

                     Analītiskā metode
                      (1)

                  Benzoskābes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

                              —

                              titrēšana ar nātrija hidroksīdu (Eiropas farmakopejas monogrāfija 0066)

                        Benzoskābes kvantitatīvai noteikšanai premiksos un barībā:

                              —

                              apgrieztās fāzes šķidrumhromatogrāfija ar UV detekciju (RP-HPLC/UV); metodes pamatā ISO 9231:2008.

                  Sivēnmātes

                  —

                  5 000

                  10 000

                              1.

                              Papildbarības gadījumā lietošanas norādījumos iekļauj šādu norādi:
                              “Papildbarību, kas satur benzoskābi, nedrīkst sivēnmātēm izbarot tīrā veidā. Sivēnmātēm paredzētā papildbarība rūpīgi jāsamaisa ar citām dienas barības devas sastāvdaļām.”

                              2.

                              Lietotājiem, kas piedevu un premiksus lieto dzīvnieku barības uzņēmumā, nosaka operacionālās procedūras un pienācīgus organizatoriskus pasākumus pret apdraudējumu, ko rada vielas ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja dermālo vai inhalatīvo ekspozīciju vai acu ekspozīciju ar šīm procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus.

                  2026. gada 29. jūnijs

         (1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama šajā references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 457/2011 ( 2011. gada 10. maijs ), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam

text:
               13.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 124/2

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 457/2011
   (2011. gada 10. maijs),
   ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1035/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes melamīna importam. Pagaidu antidempinga maksājumi bija no 44,9 % līdz 65,2 %.

               (2)

               Sūdzību 2010. gada 4. janvārī iesniedza ES ražotāji Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. un Zakłady Azotowe Puławy (“sūdzības iesniedzējs”), kuri ražo lielu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Savienības kopējās melamīna produkcijas.

               (3)

               Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

         2.   Turpmākā procedūra

               (4)

               Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

               (5)

               Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Šim nolūkam pārbaudes apmeklējumu, kura mērķis bija izvērtēt galīgu antidempinga pasākumu noteikšanas iespējamo ietekmi, veica šādā lietotāja uzņēmumā:

                           —

                              Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barselona), Spānija.

               (6)

               Pēc tam visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes melamīna importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām atvēlēja termiņu, kurā tās varēja izteikt komentārus saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

               (7)

               Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

         3.   Procedūrā iesaistītās personas

               (8)

               Tā kā attiecībā uz procedūrā iesaistītajām personām nav nekādu komentāru, ar šo apstiprina pagaidu regulas 4. līdz 10. apsvērumu.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (9)

               Jāatgādina, ka saskaņā ar pagaidu regulas 12. apsvērumu attiecīgais ražojums ir melamīns, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00 un kura izcelsme ir ĶTR.

               (10)

               Melamīns ir balts kristālisks pulveris, ko iegūst no urīnvielas. Melamīnu galvenokārt izmanto grīdas laminātā, prespulveros, koksnes plātnēs un sveķu pārklājumos.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (11)

               Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, kas izteikts pagaidu regulas 65. apsvērumā, par to, ka melamīnam, kas ražots ĶTR un eksportēts no šīs valsts, salīdzinājumā ar melamīnu, ko ražo Savienības nozare, kopumā raksturīga sliktāka kvalitāte un ka ĶTR melamīns nav izmantojams dažos lietojumos uz virsmām. Argumentu par atšķirīgo kvalitāti izteica arī vairāki lietotāji, kas atrodas Savienībā.

               (12)

               Izmeklēšana liecina, ka melamīnam gan var būt nedaudz atšķirīga krāsa, bet to gan iekšzemes tirgū, gan eksporta tirgos pārdod, vadoties pēc vieniem un tiem pašiem kvalitātes standartiem. Nav sniegti pierādījumi tam, ka nelielās melamīna variācijas nozīmētu arī atšķirīgas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un gala lietojumu. Citi ražotāji eksportētāji šo jautājumu nekomentēja. Turklāt izmeklēšana liecināja, ka minētais ražotājs eksportētājs izmanto līdzīgu ražošanas procesu kā Savienības ražošanas nozare.

               (13)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, prasību noraidīja un ar šo apstiprina, ka melamīns, ko Savienības ražošanas nozare ir saražojusi un pārdod Savienībā, melamīns, kas ražots un pārdots ĶTR iekšzemes tirgū, un melamīns, kas no ĶTR importēts Savienībā, tāpat kā melamīns, kas ražots un pārdots Indonēzijā, ko izmantoja par analogo valsti, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē ir uzskatāms par analogu ražojumu.

               (14)

               Tā kā nav saņemti citi komentāri par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12. līdz 15. apsvērumu.

         C.   DEMPINGS

   1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

               (15)

               Sākotnēji tirgus ekonomikas režīms (“TER”) visiem ražotājiem eksportētājiem, kas to pieprasīja, tika atteikts ar pamatojumu, ka galveno izejvielu izmaksas nepietiekami atspoguļo tirgus vērtības, kā prasīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Kā izklāstīts pagaidu regulas 20. līdz 24. apsvērumā, TER izmeklēšanā konstatēja, ka tam par iemeslu ir valsts iejaukšanās gan dabasgāzes, gan urīnvielas tirgū ĶTR. Papildus šai vispārīgajai situācijai TER atteikumam bija arī ar uzņēmumu saistīti iemesli, kā izklāstīts pagaidu regulas 25. līdz 28. apsvērumā.

               (16)

               Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka urīnvielas cena ĶTR atbilst cenai citās pasaules daļās, piemēram, Indonēzijā vai Vidējos Austrumos, tādēļ secinājums, ka galveno izejvielu cenas ir atšķirīgas, nav pareizs.

               (17)

               Tomēr sākotnējais secinājums, ka urīnvielas tirgū ĶTR bija raksturīga valsts iejaukšanās, kā izklāstīts pagaidu regulas 23. un 24. apsvērumā, netika apstrīdēts. Šī informācija vien bija pietiekama, lai secinātu, ka nav izpildīts 1. kritērijs pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Šo secinājumu neskar fakts, ka noteiktā laikposmā urīnvielas cenas ĶTR un citās pasaules daļās varētu būt bijušas apmēram vienā līmenī.

               (18)

               Viena eksportētāju grupa nepiekrita atteikumam piešķirt TER un atsevišķu režīmu (“AR”), pamatojoties uz to, ka Komisija nebija saņēmusi aizpildītas TER prasības veidlapas par visiem saistītajiem uzņēmumiem. Savos komentāros par informācijas izpaušanu grupa piedāvāja pilnībā sadarboties, bet neapstrīdēja faktu, ka viens no tā saistītajiem uzņēmumiem nav iesniedzis TER prasības veidlapu vienlaikus ar pārējiem grupas uzņēmumiem. Tāpēc šo iebildumu noraidīja.

               (19)

               Tā kā nav saņemti citi komentāri par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 32. apsvērums.

         2.   Atsevišķs režīms

               (20)

               Provizoriski tika konstatēts, ka trīs no pieciem ĶTR ražotājiem eksportētājiem - uzņēmumiem vai to grupām - atbilst visām AR piešķiršanas prasībām.

               (21)

               Savienības ražošanas nozare apstrīdēja lēmumu par to, ka AR piešķirams trim uzņēmumu grupām, iebilstot, ka viens ražotājs eksportētājs pieder Ķīnas valstij un citam ražotājam eksportētājam vadības līmenī ir sakari ar uzņēmumiem, ko pilnībā kontrolē valsts. Turklāt valsts iejaukšanās esot tik liela, ka tā darītu iespējamu pasākumu apiešanu attiecībā uz visiem trim ražotājiem eksportētājiem.

               (22)

               Izmeklēšana liecināja, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnēji piešķirts AR, nebija valsts īpašumā. Turklāt iebildums par to, ka viena ražotāja eksportētāja vadība esot saistīta ar valsts kontrolētiem uzņēmumiem, nebija pamatots. Attiecībā uz iespējamu pasākumu apiešanas risku jāmin, ka saskaņā ar izmeklēšanas rezultātiem eksporta cenas, daudzumi, nosacījumi un pārdošanas noteikumi tika brīvi noteikti un apspriesti un ka ražotāji eksportētāji ne bija valsts īpašumā, ne arī kādā citā veidā bija pakļauti stiprai valsts ietekmei vadības līmenī. Tādējādi var secināt, ka valsts iejaukšanās nav tāda, lai būtu iespējama pasākumu apiešana.

               (23)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražošanas nozares iebildumus noraidīja. Tādēļ tiek apstiprināts sākotnējais secinājums, ka trīs no pieciem ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem AR piešķiršanas kritērijiem.

         3.   Normālā vērtība

   a)   Analogās valsts izvēle

               (24)

               Par analogo valsti izraudzījās Indonēziju. Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Indonēzijas ražotājs, kurš sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas, un atzītas par ticamu informāciju un par piemērotu normālās vērtības pamatu.

               (25)

               Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja Indonēzijas izvēli par analogo valsti, pamatojoties uz to, ka ieinteresētajām personām neesot dota iespēja komentēt šo izvēli. Bet kopš 2010. gada maija pārbaudēm pieejamajā dokumentācijā bija iekļauta informācija ar paskaidrojumiem par to, kāpēc Indonēzija ir izraudzīta par analogo valsti. Tādējādi personām bija visas iespējas izteikt komentārus par šo izvēli, un to procesuālās tiesības ir pilnībā ievērotas. Citi komentāri par analogās valsts izvēli nav saņemti.

               (26)

               Tādēļ tiek apstiprināts, ka Indonēzija ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

         b)   Normālās vērtības noteikšana

               (27)

               Jāatgādina, ka normālā vērtība tika aprēķināta, izmantojot Indonēzijas ražotāja ražošanas izmaksas un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PV un A izmaksas) un peļņu iekšzemes tirgū.

               (28)

               Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja aprēķinātās normālās vērtības apmēru, jo īpaši PV un A izmaksas un peļņu, kas balstītas uz Savienības ražošanas nozares izmaksām. Tomēr šī metode ir saskaņā ar 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu un ir uzskatāma par piemērotu. Citi dati, ko varētu izmantot par pamatu PV un A izmaksu un peļņas apmēram, nebija pieejami, jo analogajā valstī nav citu ražotāju vai eksportētāju, uz kuriem attiektos izmeklēšana, un ražotājs, uz kuru attiecas izmeklēšana, izmeklēšanas periodā nepārdeva citas ražojumu kategorijas.

               (29)

               Tāpēc šo iebildumu noraida. Ar šo apstiprina 35. līdz 45. apsvērumu attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu.

         c)   Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR

               (30)

               Tā kā nav saņemti komentāri par eksporta cenas noteikšanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. apsvērums.

         d)   Salīdzinājums

               (31)

               Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz PVN jautājumu. Bet normālā vērtība un eksporta cena ir salīdzinātas ar vienādi uzliktiem netiešajiem nodokļiem, proti, ieskaitot PVN, saskaņā ar 2. panta 10. punkta c) apakšpunktu, un šajā metodē nav nepieciešams izmaiņas. Tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 47. līdz 48. apsvērumu.

         4.   Dempinga starpības

   a)   Sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR

               (32)

               Tā kā nav saņemti komentāri attiecībā uz dempinga starpībām, ar šo apstiprina pagaidu regulas 49. apsvērumu.

               (33)

               Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Galīgā dempinga starpība

                              Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

                           44,9 %

                              Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd

                           47,6 %

                              Henan Junhua Development Company Ltd

                           49,0 %

         b)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

               (34)

               Tā kā nav saņemti komentāri attiecībā uz dempinga starpībām, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. līdz 52. apsvērums.
               Tādējādi valsts mēroga dempinga starpību nosaka 65,6 % apmērā no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 53. apsvērumu.

         D.   KAITĒJUMS

   1.   Kaitējums

   1.1.
         Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

               (35)

               Tā kā nav komentāru par Savienības produkciju un Savienības ražošanas nozari, ar šo apstiprina pagaidu regulas 54. līdz 56. apsvērumu.

         1.2.
         Savienības patēriņš

               (36)

               Dažas personas iebilda, ka Eurostat dati par melamīna importa apjomiem no ĶTR nav ticami. PārbaudotEurostat datus, tika nedaudz mainīti importa rādītāji un tādējādi arī Savienības patēriņš, kā redzams turpmākajās tabulās. Šīs izmaiņas neietekmē analīzi par Savienības patēriņu, kas noteikta pagaidu regulas 57. līdz 59. apsvērumā, un tādējādi minēto analīzi var apstiprināt.

                  1.   tabula

                           2006

                           2007

                           2008

                           IP

                           Apjoms (tonnās)

                           368 873

                           392 691

                           326 409

                           267 226

                           Indeksēti

                           100

                           106

                           88

                           72

                              Avots: atjaunināti Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem

         1.3.
         Imports no attiecīgās valsts Eiropas Savienībā

   1.3.1.   ĶTR importa apjoms, cena un tirgus daļa

      2.   tabula

               Imports no ĶTR

               2006

               2007

               2008

               IP

               Apjoms (tonnās)

               26 962

               46 874

               37 366

               18 482

               Indeksēti

               100

               174

               139

               69

                  Avots: atjaunināti Eurostat dati

               (37)

               Iepriekš minētās izmaiņas attiecīgo valstu importa apjomos neietekmē secinājumus pagaidu regulas 61. un 62. apsvērumā, un minētos secinājumus var apstiprināt.

               (38)

               Vairāki lietotāji iebilda, ka tie 2009. un 2010. gadā neimportēja melamīnu no ĶTR, jo Ķīnas cenas salīdzinājumā ar ES raksturīgajām cenām bija pārāk augstas. Tādēļ tie apšaubīja to, ka izmeklēšanas periodā Ķīnas eksportētājiem konstatētas mazākas cenas.

               (39)

               Kā minēts pagaidu regulas 63. un 64. apsvērumā, Ķīnas eksportētāju sadarbība nebija aktīva. Tādēļ cenu samazinājuma noteikšanai izmantoja informāciju, ko pārbaudīja uz vietas sadarbībā iesaistītajos Ķīnas uzņēmumos. Kā minēts pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā, sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju cenas izmeklēšanas periodā bija par 10,3 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Nav saņemti jauni pierādījumi salīdzinājumā ar tiem, kas bija pieejami pagaidu pasākumu ieviešanas laikā, tādēļ šo iebildumu noraidīja.

         1.3.2.   Cenu samazinājums

               (40)

               Daži lietotāji iebilda, ka jāņem vērā papildu darbs, kas saistīts ar ĶTR importa melamīna kravu apstrādi. Tie apgalvoja, ka Ķīnas melamīna iepirkšanas cenā šāda veida izdevumi nav iekļauti.

               (41)

               Pārbaudot šo iebildumu, bija redzams, ka trūkst ticama pamatojuma konstatējumiem par melamīna importa no ĶTR nosacījumiem un par iespējamo izmaksu apmēru, kas varētu būt radies papildus iepirkšanas cenai. Turklāt iepriekš minētās personas nesniedza pierādījumus, tādēļ iebildums tika noraidīts.

               (42)

               Tāpat kā pagaidu pasākumu ieviešanas laikā, dažas personas iebilda, ka samazinājuma aprēķini jābalsta uz Eurostat datiem, nevis uz apstiprinātajiem datiem, ko snieguši vien 30 % Ķīnas uzņēmumu.

               (43)

               Kā minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, samazinājuma aprēķinos tika izmantoti sadarbībā iesaistīto eksportētāju dati. Šie dati tika pārbaudīti un tādēļ ir uzskatāmi par ticamākiem nekā Eurostat dati. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.

               (44)

               Tā kā nav saņemti citi komentāri par cenu samazinājumu, ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika.

         1.4.
         Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē

               (45)

               Tā kā nav nekādu komentāru par Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 68. līdz 82. apsvērumu.

         1.5.
         Secinājums par kaitējumu

               (46)

               Tā kā nav nekādu komentāru attiecībā uz secinājumu par kaitējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 83. līdz 86. apsvērumu.

         2.   Cēloņsakarība

   2.1.
         Iepriekšēja piezīme

               (47)

               Kā minēts pagaidu regulas 87. apsvērumā, tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis tik lielu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ka to varētu uzskatīt par būtisku. Turklāt, lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu citu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.

         2.2.
         Importa par dempinga cenām ietekme

               (48)

               Pamatojoties uz koriģētajiem importa datiem, kas redzami iepriekš 2. tabulā, joprojām paliek spēkā komentāri pagaidu regulas 88. līdz 95. apsvērumā. Kopumā pārskata periodā imports no ĶTR būtiski samazinājās - par 31 % - saistībā ar to, ka samazinājās Savienības patēriņš (– 28 %). Kas attiecas uz cenām, eksporta cena, kas pārbaudīta uz vietas sadarbībā iesaistīto Ķīnas ražotāju telpās, bija mazāka nekā vidējā importa cena pēc Eurostat datiem. Par sadarbībā iesaistītajiem un pārbaudītajiem Ķīnas eksportētājiem, kas importē apmēram 30 % no visa ĶTR importa apjoma, tika konstatēts, ka to cenas izmeklēšanas periodā bijušas par 10,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

               (49)

               Izmeklēšanā konstatēja, ka dažos izmeklēšanas perioda mēnešos, kad cenas bija izdevīgas, Ķīnas eksportētāji pārdeva savu pārprodukciju Savienības tirgū, savukārt, kad cenas sāka pazemināties, tie pārtrauca šos pārdevumus. Šādai mērķtiecīgu cenu politikai izmeklēšanas periodā bija nelabvēlīga ietekme uz Savienības tirgu, jo nemainīgas cenas var noteikt uz laiku no trim līdz sešiem mēnešiem. Tādējādi apstiprinās tas, ka imports par dempinga cenām Savienības tirgū vēl vairāk pasliktināja pārdošanas cenu nelabvēlīgās tendences vidējā termiņā pēc tam, kad pārdevumi beidzās. Pārdošanas cenu zemais līmenis ietekmēja milzīgo zaudējumu apmēru, kurš radās Savienības ražošanas nozarei, un ir uzskatāms par būtisku konstatētā būtiskā kaitējuma iemeslu.

               (50)

               Tādējādi var noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         2.3.
         Citu faktoru ietekme

               (51)

               Attiecībā uz šo jautājumu ieinteresētās personas pamatā atkārtoja lielāko daļu komentāru, kas bija izteikti sākotnējā posmā. Kas attiecas uz importa par dempinga cenām ietekmi, dažas personas vēlreiz iebilda, ka jāizmanto Eurostat rādītāji, nevis dati, kas pārbaudīti sadarbībā iesaistīto ražotāju telpās. Šo iebildumu nevarēja pieņemt, jo pretējā gadījumā pārbaudēm uz vietas nebūtu nekādas jēgas. Netika sniegti pierādījumi tam, ka uz šajā izmeklēšanā izmantotajiem datiem nevar paļauties. Tāpēc šis iebildums tiek noraidīts.

               (52)

               Dažas personas iebilda, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis nav vis ĶTR imports, bet gan pasaules ekonomikas krīze. Tomēr šīs personas nesniedza pierādījumus tam, ka uz šajā izmeklēšanā izmantotajiem datiem nevar paļauties. Turklāt imports par dempinga cenām pastiprināja ekonomikas krīzes ietekmi un tādējādi vēl vairāk pasliktināja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tāpēc šis iebildums tiek noraidīts.

               (53)

               Saņemtie komentāri un sniegtie pierādījumi par citiem faktoriem nebija pietiekami, lai grozītu pagaidu regulas 108. līdz 110. apsvērumā izdarīto secinājumu par to, ka neviens no šiem faktoriem nevarētu grozīt sakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei izdarīto kaitējumu. Tādēļ apstiprina pagaidu konstatējumu, ka imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei radījis būtisku kaitējumu.

         3.   Savienības intereses

   3.1.
         Savienības ražošanas nozares intereses

               (54)

               Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido trīs ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un ar melamīnu saistītā darbā tieši nodarbina vairāk nekā 600 cilvēku.

               (55)

               Daži lietotāji iebilda, ka sūdzības iesniedzēju nodarbināto personu skaits ir pārspīlēts. Netika sniegti pierādījumi tam, ka šajā izmeklēšanā izmantotie pārbaudītie dati nebūtu ticami, tādēļ šis iebildums tiek noraidīts.

               (56)

               Viens lietotājs iebilda, ka Savienības ražošanas nozare ražotnes ir slēgusi tehnisku problēmu dēļ, nevis importa par dempinga cenām dēļ, kā tiek apgalvots.

               (57)

               Dažas Savienības ražošanas nozares ražotnes patiesi saskārās ar zināmām grūtībām, bet tas galvenokārt notika pēc IP. Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Savienības ražošanas nozare sniedza pierādījumus tam, ka ražotnes, kuru darbība bija pārtraukta importa par dempinga cenām dēļ, ir atsākušas darbu. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir labvēlīgi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.

               (58)

               Gaidāms, ka labvēlīgā ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ko rada galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam, turpināsies un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto rentabilitāti.

               (59)

               Tā kā nav saņemti citi komentāri par Savienības ražošanas nozares interesēm, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. līdz 115. apsvērums.

         3.2.
         Importētāju intereses

               (60)

               Tā kā par importētāju interesēm nebija komentāru, tika secināts, ka galīgo pasākumu ieviešana ĶTR izcelsmes melamīna importam nebūtu pretrunā importētāju interesēm.

         3.3.
         Lietotāju intereses

               (61)

               Sākumposmā lietotāju sadarbība nebija aktīva. Tika aizsūtītas 44 anketas un saņemtas vien 7 atbildes, kuras būtu uzskatāmas par vērā ņemamām. Sadarbībā iesaistītie lietotāji pārstāv apmēram 10 % no melamīna patēriņa Savienībā. Tobrīd tika secināts, ka ierosināto pasākumu ietekme būtu nebūtiska.

               (62)

               Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas veica pārbaudes apmeklējumu galvenā sadarbībā iesaistītā lietotāja telpās Savienībā. Izmeklēšana liecināja, ka melamīna īpatsvars tā ražošanas izmaksās ir no 8–15 % atkarībā no darbības jomas. Tādēļ pasākumu iespējamā ietekme var būt diezgan būtiska atkarībā no melamīna īpatsvara izmaksās un no rentabilitātes, kas bija salīdzinoši zema.

               (63)

               Vairāki lietotāji savos iesniegumos iebilda, ka pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Savienības tirgū trūcis melamīna un tas radījis būtisku un nemainīgu cenu pieaugumu. Izmeklēšanas periodā melamīna pārdošanas cena bija apmēram EUR 900 par tonnu, bet pēc IP cenas svārstījās starp EUR 1 200 un 1 500 par tonnu.

               (64)

               Sadarbībā iesaistītā lietotāja telpās veiktais pārbaudes apmeklējums apstiprināja, ka pagaidu pasākumi ir ietekmējuši tā darbu un turklāt Savienības ražošanas nozare melamīnam paaugstinājusi cenu. Patiesi, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienības tirgū ir 85 %, un tādējādi gandrīz visi lietotāji lielu daļu melamīna iepērk no Savienības ražotājiem.

               (65)

               Izmeklēšanas laikā savāktā informācija turklāt liek domāt, ka pēc IP joprojām gaidāms cenu pieaugums. Tādējādi, šķiet, būtu pamatoti un Savienības interesēs mainīt sākotnējo pasākumu formu, lai ierobežotu turpmāku melamīna cenu pieaugumu, kas būtiski ietekmētu visu lietotāju uzņēmējdarbību.

               (66)

               Daži lietotāji iebilst, ka 2010. gadā tirgū radies melamīna trūkums, ka ES ražotāji nav varējuši apmierināt pieprasījumu Savienības tirgū un ka pagaidu pasākumu ieviešana vēl pastiprinājusi šo trūkumu.

               (67)

               Pieejamo datu analīze liecina, ka īsu brīdi tirgū patiesi trūka melamīna, bet tam par iemeslu nebija pagaidu nodokļi, bet gan pasaules tirgus attīstība.

               (68)

               Daži lietotāji iebilst, ka ES ražotāji nespēja piegādāt melamīnu pietiekamā daudzumā, lai uzturētu to ražošanas procesu.

               (69)

               Pieejamo datu analīze liecina, ka trūkums skāra vienīgi neplānoto iepirkumu tirgu, bet līgumos noteiktie apjomi tika piegādāti bez problēmām.

               (70)

               Turklāt ES un trešo valstu ražotāji tiešsaistē piedāvāja papildu ražošanas apjomu, tādējādi Savienības lietotājiem nodrošinot stabilas melamīna piegādes.

               (71)

               Viens lietotājs iebilda, ka tas pārtraucis lielas ražotnes būvniecību, jo konstatējis, ka ar spēkā esošajiem pagaidu pasākumiem viņu ražojumi galvenajos eksporta tirgos vairs nebūs konkurētspējīgi.

               (72)

               Daži lietotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiktu apstiprināti pagaidu pasākumi, nākamo posmu ražojumi Savienībā vairs nebūtu konkurētspējīgi salīdzinājumā ar importētiem nākamo posmu ražojumu analogiem no ĶTR. Tādēļ šie lietotāji savas ražotnes vai nu slēgs, vai pārvietos ārpus Savienības.

               (73)

               Viena lietotāju apvienība iebilda, ka koksnes plātņu nozare vien dod tūkstošiem darba vietu, proti, daudz vairāk nekā ES melamīna ražotnes. Tādējādi galīgo pasākumu ieviešana neesot Savienības interesēs.

               (74)

               Iepriekš minētie iebildumi netika pamatoti ar pārliecinošiem pierādījumiem, kas tos apstiprinātu, tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 116. līdz 121. apsvērumu.

         3.4.
         Secinājums par Savienības interesēm

               (75)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes melamīna importam.

               (76)

               Tomēr, pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka Savienības interesēs būtu mainīt ierosināto pasākumu veidu, lai novērstu iespējamo būtisko ietekmi uz visu lietotāju uzņēmējdarbību, kas ir lielā mērā atkarīga no melamīna piegādēm.

         4.   Galīgie antidempinga pasākumi

   4.1.
         Kaitējuma novēršanas līmenis

               (77)

               Tā kā netika saņemti pamatoti komentāri, kas mainītu secinājumus par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 123. līdz 127. apsvērumu.

         4.2.
         Galīgie pasākumi

               (78)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, secinājums ir tāds, ka jāmaina pasākumu veids, sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem, kam piešķirts AR, nosakot galīgos pasākumus ar minimālo importa cenu (MIP), bet visiem pārējiem - fiksētu maksājumu EUR 415,00 par ražojuma neto svara tonnu. Sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem, kam piešķirts AR, piemērojamā MIP ir EUR 1 153 par ražojuma neto svara tonnu.

               (79)

               Minētās MIP pamatā ir normālā vērtība, kas noteikta analogajā valstī, palielināta atbilstīgi CIF cenai pie Savienības robežas, izmantojot sadarbībā iesaistīto Ķīnas eksportētāju eksporta datus, un pēc tam izteikta EUR par ražojuma neto svara tonnu.

               (80)

               Ja importa cena būs CIF cena līdz Savienības robežai, kas nav mazāka par noteikto minimālo importa cenu, nodoklis nebūs jāmaksā. Ja importa cena būs zemāka, būs jāmaksā starpība starp faktisko cenu un noteikto minimālo importa cenu.

               (81)

               Uz sadarbībā neiesaistītajiem eksportētājiem un uz eksportētājiem, kam nav piešķirts AR, tiks attiecināts atlikušais maksājums EUR 415 par ražojuma neto svara tonnu (pamatojoties uz starpību starp kaitējumu neizraisošo cenu, kas minēta pagaidu regulas 126. apsvērumā, un sadarbībā iesaistītā eksportētāja darījumu cenu IP ar vislielāko kaitējumu), neatkarīgi no importa cenas.

               (82)

               Pasākumu veids ļautu ES ražotājiem atgūties no kaitējumu izraisošā dempinga sekām un ļautu turklāt novērst nepamatotus cenu pieaugumus, kas varētu ļoti nelabvēlīgi ietekmēt lietotāju uzņēmējdarbību.

               (83)

               Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tām noteica laikposmu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. Savienības ražošanas nozare pēc tam apstrīdēja lietotāju apgalvojumus par attiecīgā ražojuma trūkumu, kā arī cenu izmaiņas Savienības tirgū pēc IP. Attiecībā uz ražojuma trūkumu Savienības ražošanas nozare iebilda, ka tās ražošana ir cikliska un ka bija pieejami citi piegādes avoti, piemēram, Trinidāda un Katara. Attiecībā uz cenu tendenci tā apgalvoja, ka pieaugums sācies jau labu laiku pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Tomēr nevar noliegt, ka kopš pagaidu pasākumu noteikšanas cenu pieaugums ir turpinājies un ka importa apjoms no citiem avotiem nav bijis būtisks. Citu personu iesniegtos komentārus pilnībā ņēma vēra, bet tie negrozīja secinājumus.

               (84)

               Uzņēmumiem individuāli noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, piemēro tikai attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un attiecīgi konkrēti nosaukti tiesību subjekti. Citi 1. pantā konkrēti nenosaukti (ar adresi un nosaukumu) uzņēmumi, tostarp ar tādiem uzņēmumiem saistīti subjekti, importējot attiecīgo ražojumu, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

               (85)

               Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (3) kopā ar visu attiecīgo informāciju, it īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

               (86)

               Lai samazinātu apiešanas risku, tika nolemts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi: derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām un kurš jāuzrāda dalībvalstu muitas dienestiem. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.

               (87)

               Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaugtu eksporta apjomi kādam no uzņēmumiem, kuriem tiek piemērotas zemākas MIP, varētu uzskatīt, ka šāds importa apjoma pieaugums liecina par tirdzniecības modeļa pārmaiņām pasākumu piemērošanas dēļ pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu saistībā ar pasākumu apiešanu. Tajā cita starpā var pārbaudīt, vai ir jāatceļ MIP un pēc tam jāpiemēro maksājums.

               (88)

               Ja pēc galīgo pasākumu ieviešanas būtiski mainās tirgus apstākļi, Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt pasākumu veidu, lai izvērtētu to, vai ar pasākumiem tiek sasniegti plānotie rezultāti kaitējuma novēršanā un vai pasākumu veida maiņa ir pamatota.

         4.3.
         Antidempinga pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

               (89)

               Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto antidempinga pagaidu maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kas vienāds ar piemēroto galīgo maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, summas, kas provizoriski nodrošinātas un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00.
   2.   Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā norādītajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.

               Uzņēmums

               Minimālā importa cena
               (EUR par tonnu ražojuma neto svara)

               Maksājums
               (EUR par tonnu ražojuma neto svara)

                  Taric papildu kods

                  Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

               1 153

               —

               A986

                  Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd

               1 153

               —

               A987

                  Henan Junhua Development Company Ltd

               1 153

               —

               A988

               Visi pārējie uzņēmumi

               —

               415

               A999

         Konkrēti nosauktajiem ražotājiem antidempinga galīgais maksājums, ko piemēro 1. punktā minētajiem ražojumiem, ir starpība starp minimālo importa cenu un neto cenu pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ja pēdējā minētā cena ir zemāka nekā minimālā importa cena. Ja neto cena pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas ir vienāda vai lielāka par minimālo importa cenu, tad maksājums no šiem atsevišķi nosauktajiem ražotājiem netiek iekasēts.
   Šajā punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās MIP piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šāds rēķins nav uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi.
   3.   Attiecībā uz konkrēti nosauktajiem ražotājiem un gadījumos, ja preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), minimālo importa cenu, kas minēta iepriekš, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai. Tad maksājamā summa ir vienāda ar starpību starp samazināto minimālo importa cenu un samazināto neto cenu, kurā ietilpst piegāde līdz Savienības robežai, bet neietilpst muitošana.
   Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Regulā (EEK) Nr. 2454/93, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai.
   4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1035/2010. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga galīgā maksājuma summas, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 10. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 298, 16.11.2010., 10. lpp.

      (3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, 1049 Brisele, Beļģija.

      (4)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt šādam izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītam tekstam.

                  1.

                  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats.

                  2.

                  Šāds paziņojums:
                  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais melamīns (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.
                  Datums un paraksts”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 179/2013 ( 2013. gada 28. februāris ), ar ko nosaka no 2013. gada 1. marta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

text:
               1.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 58/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 179/2013
   (2013. gada 28. februāris),
   ar ko nosaka no 2013. gada 1. marta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

               (4)

               Laikposmam no 2013. gada 1. marta jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

               (5)

               Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   No 2013. gada 1. marta piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 28. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

      I PIELIKUMS

         Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2013. gada 1. marta

                  KN kods

                  Preču apraksts

                  Ievedmuitas nodoklis (1)

                  (EUR/t)

                  1001 19 00
                  1001 11 00

                  Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

                  0,00

                  vidēji augsta kvalitāte

                  0,00

                  zema kvalitāte

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Parastie KVIEŠI (sēklas)

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

                  0,00

                  1002 10 00
                  1002 90 00

                  RUDZI

                  0,00

                  1005 10 90

                  KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

                  0,00

                  1005 90 00

                  KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

                  0,00

                  1007 10 90
                  1007 90 00

                  Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

                  0,00

         (1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

                  —

                  EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

                  —

                  EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

         (2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

      II PIELIKUMS

         Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

      15.2.2013-27.2.2013

                  1.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              (EUR/t)

                              Parastie kvieši (1)

                              Kukurūza

                              Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

                              Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

                              Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

                              Birža

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Kotējums

                              237,19

                              207,60

                              —

                              —

                              —

                              FOB cena, ASV

                              —

                              —

                              299,44

                              289,44

                              269,44

                              Piemaksa par Persijas līča reģionu

                              82,86

                              18,84

                              —

                              —

                              —

                              Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

                              14,73 EUR/t

                              Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

                              — EUR/t

         (1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1208/2014 ( 2014. gada 11. novembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               12.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 327/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1208/2014
   (2014. gada 11. novembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 11. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  78,9

                  MA

                  58,0

                  MK

                  67,1

                  ZZ

                  68,0

                  0707 00 05

                  AL

                  79,4

                  JO

                  194,1

                  MK

                  74,3

                  TR

                  123,4

                  ZZ

                  117,8

                  0709 93 10

                  AL

                  72,2

                  MA

                  63,5

                  TR

                  124,5

                  ZZ

                  86,7

                  0805 20 10

                  MA

                  97,1

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  85,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  MK

                  74,3

                  TR

                  74,0

                  ZZ

                  74,2

                  0805 50 10

                  AR

                  78,7

                  TR

                  88,4

                  ZZ

                  83,6

                  0806 10 10

                  BR

                  284,6

                  LB

                  302,8

                  PE

                  255,7

                  TR

                  144,6

                  US

                  312,5

                  ZZ

                  260,0

                  0808 10 80

                  AR

                  153,3

                  BA

                  46,1

                  BR

                  53,5

                  CA

                  136,0

                  CL

                  88,2

                  NZ

                  147,4

                  US

                  101,6

                  ZA

                  129,1

                  ZZ

                  106,9

                  0808 30 90

                  CN

                  85,3

                  ZZ

                  85,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 969/2013 ( 2013. gada 2. oktobris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Pasta di Gragnano (AĢIN))

text:
               11.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 270/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 969/2013
   (2013. gada 2. oktobris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pasta di Gragnano (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Pasta di Gragnano ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Pasta di Gragnano būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 2. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 77, 15.3.2013., 25. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma I daļā uzskaitītie lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti:

         2.7. grupa.   Makaronu izstrādājumi

      ITĀLIJA

         Pasta di Gragnano (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 124/2012 ( 2012. gada 13. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               14.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 40/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 124/2012
   (2012. gada 13. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 13. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  54,6

                  TN

                  85,2

                  TR

                  93,7

                  ZZ

                  77,8

                  0707 00 05

                  EG

                  229,9

                  JO

                  134,1

                  TR

                  168,6

                  US

                  57,6

                  ZZ

                  147,6

                  0709 91 00

                  EG

                  330,9

                  ZZ

                  330,9

                  0709 93 10

                  MA

                  84,3

                  TR

                  149,7

                  ZZ

                  117,0

                  0805 10 20

                  EG

                  47,7

                  IL

                  74,0

                  MA

                  51,9

                  TN

                  51,6

                  TR

                  72,7

                  ZZ

                  59,6

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  106,7

                  ZZ

                  135,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  60,1

                  EG

                  95,0

                  IL

                  107,5

                  MA

                  111,8

                  TR

                  71,6

                  ZZ

                  89,2

                  0805 50 10

                  EG

                  58,2

                  TR

                  51,1

                  ZZ

                  54,7

                  0808 10 80

                  CA

                  124,7

                  CL

                  98,4

                  CN

                  111,0

                  MK

                  26,7

                  US

                  151,3

                  ZZ

                  102,4

                  0808 30 90

                  CL

                  178,7

                  CN

                  80,5

                  US

                  122,2

                  ZA

                  112,3

                  ZZ

                  123,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1070/2011 ( 2011. gada 21. oktobris ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               22.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 277/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1070/2011
   (2011. gada 21. oktobris),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./12. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1059/2011 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Īstenošanas regulas (ES) Nr. 971/2011 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 22. oktobrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 21. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 276, 21.10.2011., 37. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 22. oktobra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 11 10 (1)

                  48,08

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  48,08

                  0,48

                  1701 12 10 (1)

                  48,08

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  48,08

                  0,18

                  1701 91 00 (2)

                  49,54

                  2,61

                  1701 99 10 (2)

                  49,54

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  49,54

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,50

                  0,22

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 567/2012 ( 2012. gada 26. jūnijs ), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 917/2011, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam, pievienojot vienu uzņēmumu I pielikumā uzskaitītajiem ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā

text:
               29.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/11

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 567/2012
   (2012. gada 26. jūnijs),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 917/2011, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam, pievienojot vienu uzņēmumu I pielikumā uzskaitītajiem ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   ņemot vērā Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 917/2011 (2011. gada 12. septembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam (2) (“Īstenošanas regula (ES) Nr. 917/2011”), un jo īpaši tās 3. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

               (1)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 917/2011 noteica galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes keramikas flīžu importam Savienībā. Ķīnā bija daudz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās izmeklēšanā, pēc kuras tika noteikti antidempinga maksājumi (“sākotnējā izmeklēšana”), tādēļ tika izveidota Ķīnas ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem noteiktas individuālas maksājuma likmes no 26,3 % līdz 36,5 %, savukārt pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 30,6 % apmērā. Maksājuma likmi 69,7 % apmērā noteica visiem pārējiem Ķīnas uzņēmumiem.

               (2)

               Īstenošanas regulas (ES) Nr. 917/2011 3. pantā paredzēts – ja kāds jauns Ķīnas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus, ka:

                           —

                           tas izmeklēšanas perioda laikā (no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam) (“izmeklēšanas periods”) minētās regulas 1. panta 1. punktā aprakstītos ražojumus uz Savienību neeksportēja (pirmais kritērijs),

                           —

                           tas nav saistīts ar Ķīnas eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi, kas noteikti minētajā regulā (otrais kritērijs), un

                           —

                           tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgos ražojumus uz Savienību, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumiskas saistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu ražojumu pēc izmeklēšanas perioda beigām, pamatojoties uz kuru noteikti pasākumi (trešais kritērijs),

                     tad minētās regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, piešķirot jaunajam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas ir piemērojama izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, t. i., 30,6 % apmērā.

         B.   JAUNA RAŽOTĀJA EKSPORTĒTĀJA PIETEIKUMS

               (3)

               Kāds Ķīnas uzņēmums (“pieteikuma iesniedzējs”) ir iesniedzis pieteikumu, lai tam piešķirtu tādu pašu režīmu kā uzņēmumiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet netika iekļauti izlasē (“jauna ražotāja eksportētāja režīms”).

               (4)

               Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst kritērijiem jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 917/2011 3. pantā.

               (5)

               Pieteikuma iesniedzējam tika nosūtīta anketa, pieprasot sniegt pierādījumus par to, ka tas atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem.

               (6)

               Tika uzskatīts, ka Ķīnas ražotāja eksportētāja sniegtie pierādījumi ir pietiekami, lai parādītu, ka tas atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 917/2011 3. panta kritērijiem. Tādēļ šim ražotājam eksportētājam var piešķirt maksājuma likmi (t. i., 30,6 %), kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, un tātad to var iekļaut Īstenošanas regulas (ES) Nr. 917/2011 I pielikuma ražotāju eksportētāju sarakstā.

               (7)

               Pieteikuma iesniedzējs un Savienības ražošanas nozare tika informēta par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt piezīmes.

               (8)

               Visa ieinteresēto personu sniegtā informācija un argumenti tika analizēti un pilnībā ņemti vērā gadījumā, ja tie bija pamatoti,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 917/2011 I pielikumā sniegtajā Ķīnas Tautas Republikas ražotāju sarakstā pievieno šādu uzņēmumu:

                  “Nosaukums

                     Taric papildu kods

                     Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd

                  B293”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Luksemburgā, 2012. gada 26. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 238, 15.9.2011., 1. lpp.