title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/823 (2018. gada 4. jūnijs), ar ko izbeidz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu

text:
               5.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 139/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/823
   (2018. gada 4. jūnijs),
   ar ko izbeidz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“papamtregula”), un jo īpaši tās 19. panta 4. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/309 (2) noteica galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (“spēkā esošie pasākumi”).

         1.2.   Daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījums

               (2)

               Egejas jūras eksportētāju apvienība (“pieprasījuma iesniedzējs”) 2017. gada 13. martā iesniedza pieprasījumu veikt kompensācijas pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu.

               (3)

               Pieprasījumā bija sniegti pierādījumi tam, ka pārmaiņas tiešo ražošanas subsīdiju īstenošanā, kuras ieviesa 2016. gadā, ievērojami samazināja foreļu ražotājiem Turcijā pieejamo subsīdiju līmeni, un līdz ar to pasākumi vairs nav nepieciešami, lai kompensētu subsidēšanu. Pieprasījuma iesniedzējs turklāt apgalvoja, ka pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām. Tādēļ saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja viedokli spēkā esošie pasākumi bija jāpārskata.

         1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (4)

               Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2017. gada 20. jūlijā publicētu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3) paziņoja, ka sāk daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 19. pantam.

         1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (5)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam. Lai novērtētu, vai foreļu ražotāju subsidēšana kopš sākotnējās izmeklēšanas ir samazinājusies un vai pārmaiņas ir ilglaicīgas, Komisija arī analizēja subsīdiju, ko Turcija piešķīrusi foreļu ražotājiem, kopējo summu pārmaiņas kopš sākotnējās izmeklēšanas perioda (no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim).

         1.5.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (6)

               Par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmos ražotājus eksportētājus Turcijā, Savienības ražotājus, lietotājus un tirgotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir iesaistīti, kā arī apvienības, kas pārstāv Savienības ražotājus, un Turcijas iestādes.

               (7)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (8)

               Divas ieinteresētās personas nāca klajā ar iesniegumu, lai aizstāvētu vajadzību saglabāt spēkā esošos pasākumus. Viena no personām, Dānijas Akvakultūras apvienība (sūdzības iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā), uzskatīja, ka nav izpildīti pamatregulas 19. pantā iekļautie nosacījumi. Tā apgalvoja, ka pieprasījumā norādītā informācija ir nepilnīga un rada neprecīzu priekšstatu par Turcijas foreļu ražotāju subsidēšanu un ka Turcijas ieviestās pārmaiņas nevar uzskatīt par “ilglaicīgām”. Otrā persona, Spānijas Akvakultūras apvienība, arī apgalvoja, ka kompensācijas pasākumi ir jāsaglabā, un norādīja, ka Turcijas izcelsmes importa cenas ir zemākas par Savienības foreļu ražotāju cenām.

         1.6.   Turcijas ražotāju eksportētāju atlase

               (9)

               Ņemot vērā ražotāju eksportētāju lielo skaitu, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paziņoja, ka tā varētu veidot ražotāju eksportētāju izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

               (10)

               Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Turcijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Turcijas Republikas misijai Eiropas Savienībā identificēt citus ražotājus eksportētājus, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem, kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā. Kopumā informācija, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu, tika nosūtīta vairāk nekā septiņdesmit uzņēmumiem Turcijā.

               (11)

               Divdesmit septiņi ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija provizoriski izveidoja izlasi no pieciem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām, kas ietvēra trīs ražotājus eksportētājus/ražotāju eksportētāju grupas ar lielāko eksporta apjomu uz Savienību un divus mazākus ražotājus eksportētājus/ražotāju eksportētāju grupas. Komisija uzskata, ka ierosinātā izlase ir reprezentatīva.

               (12)

               Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Divas ražotāju eksportētāju grupas, KLC Group un Sagun Group, lūdza, lai tās iekļauj izlasē. Ņemot vērā KLC Group lielo eksporta apjomu, Komisija nolēma to iekļaut izlasē, lai pienācīgi izvērtētu grozītās shēmas ietekmi uz nozari. Tomēr, ņemot vērā izmeklēšanai pieejamo ierobežoto laiku, Komisija nolēma noraidīt Group Sagun (4) lūgumu iekļaut to izlasē.

               (13)

               Tādējādi galīgā izlase sastāvēja no šādiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām un to saistītajiem uzņēmumiem:

                           —

                              ADA SU Group,

                           —

                              ALIMA Group,

                           —

                              GMS Group,

                           —

                              KLC Group,

                           —

                              Mittos Su Ürünleri,

                           —

                              Özpekler Group.

               (14)

               Galīgā izlase veidoja aptuveni 71 % no pārskatāmā ražojuma importa apjoma, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēts uz Savienību. Komisija uzskatīja, ka tā bija reprezentatīva un ļautu pienācīgi izvērtēt Turcijas veikto pārmaiņu ietekmi uz visiem uzņēmumiem minētajā nozarē.

         1.7.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

               (15)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu pārmaiņu ietekmi, īstenojot Turcijas ieviesto tiešo subsīdiju shēmu.

               (16)

               Komisija nosūtīja anketas sešiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām un Turcijai. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visām minētajām personām.

               (17)

               Komisija veica pārbaudes vienas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas, proti, Alima Group, telpās. Komisija arī veica pārbaudes apmeklējumu Turcijas iestāžu telpās. Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti 4.3.4. nodaļā, Komisija nolēma neapmeklēt pārējos izlasē iekļautos uzņēmumus.

         1.8.   Informācijas izpaušana

               (18)

               Komisija 2018. gada 21. februārī visām ieinteresētajām personām izpauda izmeklēšanas būtiskos faktus un apsvērumus un aicināja tās līdz 2018. gada 18. martam sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

               (19)

               Pēc informācijas izpaušanas Turcija, pieprasījuma iesniedzējs, četri izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un Dānijas Akvakultūras apvienība iesniedza piezīmes. Uzklausīšana, kurā piedalījās Komisija, Turcija un pieprasījuma iesniedzējs, notika 2018. gada 23. martā. Uzklausīšana, kurā piedalījās Komisija un Dānijas Akvakultūras apvienība, notika 2018. gada 16. aprīlī.

         2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (20)

               Pārskatāmais ražojums ir varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

                           —

                           svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:

                           —

                           veselas (ar galvu), ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

                           —

                           bez galvas, ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai

                           —

                           to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,

                     ar izcelsmi Turcijā, patlaban klasificētas ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011) (“pārskatāmais ražojums”).

               (21)

               Komisija sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka Savienībā ražotie ražojumi un Turcijā ražotie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

         3.   SĀKOTNĒJĀ IZMEKLĒŠANĀ KOMPENSĒTĀS SUBSĪDIJAS

               (22)

               Sākotnējā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja virkni pasākumu, no kuriem Turcijas foreļu ražotāji eksportētāji guva labumu vai varētu būt guvuši labumu sākotnējās izmeklēšanas laikā (2013. gads) (skatīt 37. apsvērumu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1195/2014 (5), ar ko uzliek pagaidu kompensācijas maksājumus).

               (23)

               Galvenās subsīdijas, no kurām Turcijas foreļu ražotāji guva labumu sākotnējās izmeklēšanas perioda laikā, bija tiešās subsīdijas, kas tika piešķirtas visiem foreļu ražotājiem uz produkcijas kilogramu un bija 7–9,6 % robežās. Turklāt divi sākotnējā izmeklēšanā izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no subsidētiem aizdevumiem. Komisija konstatētais subsidēšanas apmērs subsidētu aizdevumu veidā bija 0,1 % attiecībā uz vienu no uzņēmumiem (Kilic) un 0,3 % – attiecībā uz otru uzņēmumu (Özpekler).

               (24)

               Komisija konstatēja, ka nebija ieguvumu no visiem pārējiem sākotnējās izmeklēšanas periodā izmeklētajiem subsīdiju pasākumiem vai tie bija nebūtiski. Tāpēc pasākumi, kas bija noteikti foreļu ražotājiem, galvenokārt kompensēja tiešās subsīdijas.

               (25)

               Sākotnējās izmeklēšanas periodā (2013. gadā) tiešās subsīdijas foreļu ražotājiem tika piešķirtas, pamatojoties uz 2013. gada 7. marta Dekrētu Nr. 2013/4463 par lauksaimniecības subsīdijām 2013. gadā (“2013. gada dekrēts”). Šis dekrēts attiecās uz 2013. gadā ražotajām forelēm.

               (26)

               Saskaņā ar 2013. gada dekrētu subsīdijas tika piešķirtas visiem foreļu ražotājiem, kuriem bija derīga ražošanas licence, kas attiecas uz zivaudzētavas vienību. Ražošanas licence varēja attiekties uz ražošanu jūrā, dambī vai ražošanu, kas atrodas iekšzemē. Foreļu ražotājam varēja būt vairākas ražošanas licences (zivaudzētavas vienības), kas atrodas vienā un tajā pašā dambī vai vienā un tajā pašā apgabalā jūrā. Ievērojot 2013. gada dekrētu, saskaņā ar katru šo licenci bija tiesības saņemt subsīdijas ražošanai līdz šādām robežvērtībām: par katru ražošanas licenci foreļu ražotāji saņēma 0,65 Turcijas liras (“TRY”) uz vienu foreļu kilogramu, ja ražošanas apjoms bija līdz 250 tonnām gadā; attiecībā uz ražošanas apjomu no 251 līdz 500 tonnām foreļu ražotāji saņēma pusi no šīs summas (0,325 TRY/kg); un subsīdijas netika piešķirtas par ražošanas apjomu, kas pārsniedz 500 tonnas.

         4.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   4.1.   Vispārīga informācija

               (27)

               Subsīdijas foreļu ražošanai tiek reglamentētas ar dekrētu, ko Turcijas valdība pieņem katru gadu. Dekrēts paredz akvakultūras ražošanai Turcijā piemērojamos pamatnosacījumus un subsīdiju apjomus. Procedūras un principi attiecībā uz dekrēta īstenošanu pēc tam tiek noteikti paziņojumos, kurus katru gadu izdod Pārtikas, lauksaimniecības un lopkopības ministrija.

               (28)

               Ņemot vērā to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periods aptvēra 2016. gada otro pusi un 2017. gada pirmo pusi, Komisija, pirmkārt, aplūkoja to subsīdiju summas un nosacījumus, kas bija piešķirtas vai bija piešķiramas foreļu ražotājiem 2016. un 2017. gadā (sk. 4.2. nodaļu).

               (29)

               Otrkārt, Komisija analizēja kopējās to subsīdiju summu pārmaiņas, kuras Turcija bija piešķīrusi kopš sākotnējās izmeklēšanas līdz šim laikam (sk. 4.3. nodaļu). Treškārt, Komisija novērtēja, vai ir vērojamas būtiskas subsidēšanas apjoma pārmaiņas un vai var uzskatīt, ka pārmaiņas ir ilglaicīgas (sk. 4.4. nodaļu).

         4.2.   2016. un 2017. gadā foreļu ražošanai piešķirtās subsīdijas

   4.2.1.   2016. gadā foreļu ražošanai piešķirtās subsīdijas

               (30)

               2016. gadā subsīdijas foreļu ražotājiem tika piešķirtas, pamatojoties uz Dekrētu Nr. 2016/8791 (6) par 2016. gadā sniedzamajām lauksaimniecības subsīdijām (“2016. gada dekrēts”). Turklāt paziņojumā Nr. 2016/33 (7) par akvakultūras atbalstu tika precizēti piešķiramo subsīdiju nosacījumi.

               (31)

               Lai gan subsidēšanas apmērs uz TRY/kg saglabājās 2013. gada līmenī, jauns 4.16. pants izslēdza no subsidēšanas audzētavas ar licencēm, “kas atrodas tajā pašā potenciālajā apgabalā, ko noteikusi ministrija, tajā pašā dambja krātuvē vai reģionalizētajā dambja krātuvē, kas atrodas tai pašā zonā”.

               (32)

               Saskaņā ar minēto pantu un pretēji situācijai sākotnējās izmeklēšanas periodā gadījumā, kad ražotājam bija vairāk nekā viena foreļu ražošanas licence (vai “zivaudzētavas vienība”) vienā un tajā pašā potenciālajā jūras zonā, ko noteikusi ministrija, vienā un tajā pašā krātuvē (dambī) vai vienās un tajās pašās krātuvēs, kas atrodas vienos un tajos pašos reģionos, kas pieder vienai un tai pašai personai vai vienam un tam pašam uzņēmumam, minētās licences vai zivkopības vienības tika uzskatītas par vienu licenci vai vienību, kas pieder šim uzņēmumam, un tiešo subsīdiju bija jāizmaksā saskaņā ar minēto interpretāciju. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šā panta dēļ ražošanas kopējais apjoms, kas varēja pretendēt uz subsīdijām, ir samazinājies un rezultātā ir ievērojami samazinājušās foreļu ražotāju saņemtās subsīdijas. Tomēr Komisija konstatēja, ka šim apstāklim bija divi ierobežojumi.

               (33)

               Pirmkārt, izmeklēšana parādīja, ka saskaņā ar Turcijas sniegto informāciju ierobežojums, kas paredzēts 2016. gada dekrēta 4.16. pantā, attiecas tikai uz tādu foreļu ražošanu, kas atrodas dambju krātuvēs vai jūrā, bet ne uz ražošanu iekšzemē, kas saskaņā ar Turcijas sniegto informāciju veidoja aptuveni 20 % no visas foreļu ražošanas Turcijā (8). Pēc informācijas izpaušanas Turcija arī apstiprināja, ka 65 % no kopējām ražotnēm (audzētavām) atradās iekšzemē un tikai 35 % no ražotnēm (audzētavām) atradās dambju krātuvēs vai jūrā.

               (34)

               Līdz ar to ierobežojums, kas paredzēts 2016. gada dekrēta 4.16. pantā, neietekmēja ne 20 % no foreļu ražošanas, ne 65 % no ražotnēm vai audzētavām. Tas attiecās, piemēram, uz vienu izlasē iekļautu uzņēmumu, Mittos, kas savu foreļu audzētavu bija izvietojis iekšzemē. Arī citai izlasē iekļautai uzņēmumu grupai, proti, Özpekler Group, piederēja audzētavas, kas atradās dažādās dambju krātuvēs. Attiecīgi saskaņā ar informāciju, ko sniedza šie uzņēmumi/uzņēmumu grupas (un kas bija pārbaudīta valdības līmenī), šīs grupas bija tiesīgas saņemt subsīdijas vienam un tam pašam ražošanas licenču skaitam (sešas vienā gadījumā un trīs – otrajā) 2015. gadā (pirms leģislatīvajām pārmaiņām) un 2016. gadā (kad jaunie tiesību akti jau bija spēkā). Tāpēc leģislatīvajām pārmaiņām nebija ievērojamas ietekmes uz minētajiem uzņēmumiem.

               (35)

               Otrkārt, ierobežojums tika piemērots juridiskai personai; tādas grupas gadījumā, kuru veido saistīti uzņēmumi, katrs uzņēmums varēja pieprasīt subsīdijas, nepārsniedzot ierobežojumus, kas noteikti dekrētā. Tas nozīmēja, ka gadījumā, ja uzņēmumu grupu veidoja dažādas juridiskās personas, kuru audzētavas (licences) atradās vienā un tajā pašā zonā, katrs grupas uzņēmums atsevišķi varēja gūt labumu no subsīdijām pat tad, ja tam bija audzētavas tajā pašā zonā kā citam tā saistītajam uzņēmumam. Turcija apstiprināja, ka tā tas bija vienas no izlasē iekļautajām grupām, proti, Alima Group, gadījumā. Abi saistītie uzņēmumi šajā grupā bija tiesīgi pieprasīt subsīdijas, lai gan to audzētavas atradās vienā un tajā pašā zonā.

               (36)

               Tā rezultātā ierobežojuma vispārējā ietekme ievērojami nesamazināja atbalsta saņēmēju loku. Saskaņā ar Turcijas sniegto informāciju to audzētavu licences, kas bija atbilstīgas, lai saņemtu tiešo subsīdiju, samazinājās no 947 audzētavu licencēm 2015. gadā līdz 837 audzētavu licencēm 2016. gadā un līdz 817 audzētavu licencēm 2017. gadā. Kā izklāstīts 34. apsvērumā, analizējot atsevišķi, redzams, ka dažiem uzņēmumiem 2015.–2016. gadā samazinājās atbilstīgo licenču skaits, savukārt citiem, piemēram, Özpekler Group vai Mittos, pirms un pēc pārmaiņām saglabājās vienāds atbilstīgo licenču skaits.

               (37)

               Papildus leģislatīvajām pārmaiņām, kuras ieviesa ar 2016. gada dekrēta 4.16. pantu, ar to pašu dekrētu Turcija no 2016. gada 1. janvāra ieviesa arī jaunu tiešo subsīdiju ražošanai slēgtā sistēmā (9). Dekrēta 4.16. pantā ir noteikts, ka mērķis bija “gūt maksimālu labumu no valstī pieejamajiem ūdens resursiem, lai nodrošinātu akvakultūras produktu un dažādu sugu audzēšanu vietās, kur ūdens ir ierobežots”.

               (38)

               Subsīdiju ražošanai slēgtā sistēmā var piešķirt arī ražotājiem, kuri ražo citas zivju sugas, kas paredzētas dekrētā, piemēram, jūraskarūsas un jūrasasarus. Subsīdijas apjoms bija 0,5 TRY par kg zivju, kas ražotas šajā sistēmā, neatkarīgi no saražoto zivju sugu veida.

         4.2.2.   2017. gada foreļu ražošanai piešķiramās subsīdijas

               (39)

               Saskaņā ar praksi katru gadu pieņemt jaunus dekrētus un paziņojumus, kas reglamentē subsīdijas foreļu ražotājiem, 2017. gadā 2016. gada dekrēts tika aizstāts ar dekrētu Nr. 2017/10465 (10) par 2017. gadā sniedzamo lauksaimniecības atbalstu (“2017. gada dekrēts”). Turklāt paziņojumā Nr. 2017/38 (11) par akvakultūras atbalstu tika precizēti piešķiramo subsīdiju nosacījumi.

               (40)

               2017. gada dekrētā bija saglabāti 4.16. panta noteikumi par atbilstīgo licenču skaitu. Tajā pašā laikā ar to tika ieviests lielākas tiešās subsīdijas foreļu ražošanai. Jaunās subsīdiju summas bija šādas:

                           —

                           ja ražošanas apjoms ir līdz 250 tonnām, subsīdija tika noteikta 0,75 TRY/kg (salīdzinājumā ar 0,65 TRY/kg 2016. gadā),

                           —

                           no 250 tonnām līdz 500 tonnām subsīdija tika noteikta 0,375 TRY/kg (salīdzinājumā ar 0,325 TRY/kg 2016. gadā),

                           —

                           subsīdijas netika piešķirtas par ražošanas apjomu, kas pārsniedz 500 tonnas.

               (41)

               Ar 2017. gada dekrētu tika ieviestas arī jaunas subsīdijas. Saskaņā ar Turcijas sniegto informāciju minētās jaunās subsīdijas daļēji aizstāja un papildināja tiešās subsīdijas, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, un to mērķis bija atbalstīt zivju patēriņu Turcijā, vides aizsardzības standartu izpildi, cīņu pret slimībām un veicināt pārtikas kvalitāti, daudzveidību un izsekojamību. Jaunās subsīdijas bija šādas:

                           —

                           subsīdijas par forelēm, kuras sver vairāk nekā 1 kg,

                           —

                           subsīdijas par zivju marķēšanu,

                           —

                           subsīdijas par labu zivkopības praksi.

               (42)

               Tādu foreļu ražošanai, kuras sver vairāk nekā 1 kg, paredzēto subsīdiju mērķis bija sekmēt ražojumu daudzveidību. Subsīdijas summa ir 0,25 TRY/kg, ja ražošanas apjoms ir līdz 250 tonnām, un puse no šīs summas (0,125 TRY/kg), ja ražošanas apjoms ir no 250 līdz 500 tonnām. Atbilstības kritēriju ierobežojums, kas paredzēts 4.16. pantā un izskaidrots 32.–35. apsvērumā, attiecās arī uz šo subsīdijas veidu.

               (43)

               Pēc informācijas izpaušanas Turcija un pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tādām forelēm paredzētā subsīdija, kuras sver vairāk nekā 1kg, attiecās uz attiecīgo ražojumu tikai tad, ja tā svars bija no 1 līdz 1,2 kg. Tie apgalvoja, ka uz forelēm, kuras sver vairāk nekā 1,2 kg, attiecīgā ražojuma definīcija vairs neattiecās. Turklāt saskaņā ar Turcijas sniegto informāciju Lauksaimniecības ministrija gaidāmajā paziņojumā, kurā tiks definēti subsīdiju shēmu nosacījumi attiecībā uz 2018. gada ražošanu, ierobežos subsīdiju forelēm, kuras sver vairāk nekā 1,25 kg. Tāpēc, novērtējot foreļu ražotājiem piešķiramo subsīdiju summu pārmaiņas gan 2017., gan 2018. gadā, nebūtu jāņem vērā subsīdija forelēm, kuras sver vairāk nekā 1 kg.

               (44)

               Komisija piekrita, ka foreles, kas tika pārdotas kā veselas zivis, kuras sver vismaz 1,2 kg, nav attiecīgais ražojums. Tādējādi subsīdijas, kas tiek piešķirtas šādu zivju ražošanai, kuras ir paredzētas vienīgi atšķirīgam tirgum, saskaņā ar spēkā esošajiem pasākumiem netiek kompensētas.

               (45)

               Tomēr arī 2017. gadā shēmu varēja izmantot tādu foreļu ražošanā, kuras sver no 1 līdz 1,2 kg un ietilpst ražojumu klāstā. Turklāt ar Paziņojuma Nr. 2017/38 4. panta f) punktu zivkopim tiek piešķirta subsīdija, kad “zivis ir izaudzētas”. Pat ja Turcija plānoja 2018. gadā ierobežot subsīdiju forelēm, kuras sver vairāk nekā 1,25 kg, dekrētā nav iekļauts juridisks kritērijs, ar kuru subsīdija tiktu izslēgta, ja forele tiek pārdota citā veidā. Saskaņā ar saņemto informāciju parastā prakse nozarē ir apstrādāt dažas lielākās izaudzētās foreles un pārdot tās kā attiecīgo ražojumu, piemēram, fileju veidā. Tāpēc subsīdiju shēmas atbilstošā summa nāk par labu attiecīgajam ražojumam. Turklāt savā analīzē Komisija var izmantot tikai attiecīgos galīgos tiesību un administratīvos aktus, kas pilnībā ir spēkā eksportētājvalstī. Tā kā paziņojums, kurā paredzēti nosacījumi 2018. gadam, vēl nav pieņemts, plānotos nosacījumus, kurus Turcija ir izskaidrojusi, šajā posmā nevar ņemt vērā. Tāpēc Komisija atteicās izslēgt šo shēmu no savas kopējās analīzes un drīzāk precizēja savus konstatējumus par shēmas ekonomisko ietekmi (sk. 67. apsvērumu).

               (46)

               Par zivju marķēšanu piešķiramo subsīdiju mērķis ir veicināt zivju izsekojamību un zivju kvalitāti. Subsīdijas summa ir 0,02 TRY/kg, ja ražošanas apjoms ir līdz 250 tonnām, un puse no šīs summas (0,01 TRY/kg), ja ražošanas apjoms ir no 250 līdz 500 tonnām. Ierobežojums attiecas uz katru ražošanas licenci. Atbilstības kritēriju ierobežojums, kas paredzēts 4.16. pantā un izskaidrots 32.–35. apsvērumā, attiecās arī uz šo subsīdijas veidu. Par zivju marķēšanu piešķiramo subsīdiju varētu piešķirt arī ražotājiem, kuri ražo citas zivju sugas, kas paredzētas dekrētā, piemēram, jūraskarūsas un jūrasasarus. Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas neapstrīdēja minēto konstatējumu.

               (47)

               Subsīdijas par labu zivkopības praksi attiecas uz dažu standartu izpildi saistībā ar vidi, pārtikas nekaitīgumu, zivju labturību un izsekojamību. Lai varētu pretendēt uz subsīdiju, katram uzņēmumam bija jāveic revīzija. Pēc tam, kad revīzija tika pabeigta, varēja izdot sertifikātu. Ministrijai bija jāapstiprina iestādes, kas kontrolē atbilstību standartiem. Termiņš, lai uzņēmumi varētu pieteikties un pretendēt uz atbalstu tādu foreļu ražošanai, kas tika ražotas 2017. gadā, bija 2018. gada 31. marts. Ja ražošanas apjoms ir līdz 250 tonnām, subsīdijas summa ir 0,25 TRY/kg. Ierobežojums attiecas uz katru juridisko personu. Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas neapstrīdēja minēto konstatējumu.

         4.2.3.   Secinājums

               (48)

               Pēc leģislatīvajām pārmaiņām, kuras tika ieviestas ar 2016. gada dekrēta 4.16. pantu, šķiet, ir samazinājies to foreļu ražošanas apjoms, kas var pretendēt uz tiešajām subsīdijām. Tomēr saskaņā ar Turcijas sniegto informāciju, kā arī oficiāli pieejamo informāciju bija grūti noteikt 2016. gada leģislatīvo pārmaiņu faktisko ietekmi atbilstīgās ražošanas apjoma un vērtības ziņā salīdzinājumā ar sistēmu, kas bija spēkā pirms minētā dekrēta stāšanās spēkā, un tā ir atkarīga no ražošanas apjomiem, kas saražoti saskaņā ar katru licenci.

               (49)

               Ietekme atšķīrās arī atsevišķo uzņēmumu līmenī atkarībā no konkrētās situācijas saistībā ar katra uzņēmuma ražošanu. No 2016. gada uzņēmumi, kuriem bija vairāk nekā viena licence vienā un tajā pašā reģionā vai zonā saskaņā ar veco sistēmu, varēja saņemt tiešās subsīdijas tikai par vienu no tām. Tomēr citi uzņēmumi ar ražošanu iekšzemē (piemēram, Mittos) vai tādi, kuri darbojās dažādās zonās vai reģionos (piemēram, Özpekler Group), tiešās subsīdijas saņēma tādā pašā vai pat augstākā līmenī nekā līdz 2016. gadam, jo tiem bija vairāk nekā viena licence. Turklāt, kopš 2016. gada dekrēta 4.16. pantā paredzētais ierobežojums tika piemērots katrai juridiskajai personai, leģislatīvo pārmaiņu ietekme uz uzņēmumu grupu bija atkarīga arī no tās struktūras. Tāpēc tādas uzņēmumu grupas kā GMS Group un KLC Group leģislatīvās pārmaiņas ietekmēja visvairāk, savukārt uz tādiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām kā Alima, Mittos un Özpekler, kā arī visiem mazajiem uzņēmumiem, kuri veidoja vairāk nekā 65 % no uzņēmumiem, ietekme bija tikai neliela vai vispār nekāda.

               (50)

               Komisija arī novēroja, ka 2017. gadā palielinājās tiešo subsīdiju faktiskā summa, ko saņēma foreļu ražotāji (sk. 40. apsvērumu). Ar 2016. un 2017. gada dekrētiem tika ieviestas arī vairākas jaunas subsīdijas par labu foreļu ražotājiem (sk. 4.2.1. un 4.2.2. nodaļu).

               (51)

               Tādēļ, lai gan 2016. gadā ieviestie ierobežojumi ir samazinājuši subsidēšanu tiešo subsīdiju veidā, Turcija vienlaikus ieviesa jaunas subsīdijas un/vai grozīja spēkā esošos subsidēšanas pasākumus. Tāpēc svarīgs jautājums bija tas, vai lielāka tiešo subsīdiju summa un ieviestās jaunās subsīdijas kompensētu ar 2016. gada dekrētu ieviesto ierobežojumu. Ja tas tā būtu, subsidēšanas vispārējais līmenis būtu vienāds vai lielāks par subsidēšanas līmeni, kas tika aprēķināts sākotnējo kompensācijas maksājumu noteikšanas laikā. Pat tad, ja viens ražotājs 2016. gadā guva mazāku labumu no tiešajām subsīdijām, jo tā dažādās licences vai zivkopības vienības tika uzskatītas par vienu, šīs pārmaiņas ne vienmēr varēja ietekmēt subsidēšanas vispārējo līmeni, to samazinot, salīdzinājumā ar situāciju pirms leģislatīvajām pārmainām 2016. gadā (sk. 65.–62. apsvērumu).

               (52)

               Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tai jānovērtē visu to subsidēšanas pasākumu ietekme uz foreļu ražotājiem Turcijā, no kuriem tie būtu varējuši gūt labumu (vai var gūt labumu nākotnē), kā arī kopējais subsidēšanas līmenis valsts mērogā. Tāpēc tā nepārbaudīja tiesību aktu pārmaiņu konkrēto ietekmi izmeklēšanas periodā uz katru atlasīto uzņēmumu atsevišķi, bet tā drīzāk veica novērtējumu globālā līmenī, vienlaikus apstiprinot savus secinājumus, atsaucoties uz informāciju, ko sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji.

               (53)

               Pēc informācijas izpaušanas Turcija un pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis atsevišķi atkārtoti aprēķināt subsīdijas starpību izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Komisija argumentam nepiekrita. Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja, lai atkārtoti tiktu novērtēts subsīdiju līmeņa samazinājums visiem foreļu ražotājiem Turcijā pēc leģislatīvajām pārmaiņām 2016. gadā. Tā kā valsts līmenī apstākļu pārmaiņas nebija ilglaicīgas, Komisija uzskatīja, ka nav lietderīgi aprēķināt atbilstošās individuālās subsīdiju summas. Šķita, ka veiktās pārmaiņas nav pietiekamas, lai pierādītu, ka subsidēšanas apmērs tika būtiski mainīts un bija ilglaicīgs. Turklāt subsidēšanas līmeņa pārbaude valsts līmenī, kā arī lēstās subsīdiju summas 2018. gadā liecināja par to pašu secinājumu.

         4.3.   Foreļu ražošanai valsts līmenī piešķirto subsīdiju pārmaiņas

   4.3.1.   Laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam foreļu ražotājiem piešķirtās subsīdijas

               (54)

               Laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam foreļu ražotājiem piešķirto subsīdiju summas bija šādas.

                  Tabula

                  Tiešās subsīdijas foreļu ražotājiem

                           Ražošanas gads

                           2013 (sākotnējās izmeklēšanas periods)

                           2014

                           2015

                           2016

                           Subsīdijas summa (TRY)

                           62 992 720

                           53 599 382

                           50 093 952

                           39 762 389

                              Indekss

                              100

                              85

                              80

                              63

                           Ražošanas apjoms (tonnās)

                           128 059

                           112 345

                           106 598

                           104 356

                              Indekss

                              100

                              88

                              83

                              81

                              Avots: Turcijas sniegtā informācija.

               (55)

               Laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam foreļu ražošanai piešķirto subsīdiju kopsumma samazinājās par 37 %.

               (56)

               Lielākais (20 %) subsīdiju summas samazinājums notika laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam, proti, pirms leģislatīvajām pārmaiņām, kas tika ieviestas ar 2016. gada dekrētu. Samazinājums minētajā periodā atbilda foreļu ražošanas samazinājumam (17 %) tajā pašā periodā.

               (57)

               Subsīdiju summas samazinājums laikposmā no 2015. līdz 2016. gadam (pirms un pēc pārmaiņām) bija 20,6 %.

         4.3.2.   Turcijas piešķirtās subsīdijas 2016. gadā

               (58)

               2016. gadā foreļu ražotājiem piešķirtā tiešo subsīdiju kopējā faktiskā summa bija 39 762 389 TRY.

         4.3.3.   Turcijas piešķirtās subsīdijas 2017. gadā

               (59)

               Pārbaudes laikā vēl nebija pabeigta visu to subsidēšanas pasākumu īstenošana, no kuriem foreļu ražotāji varēja gūt labumu 2017. gadā. Tāpēc Komisija savus pagaidu konstatējumus par katru pasākumu valsts līmenī balstīja uz 2017. gada budžeta prognozi.

               (60)

               Tiešajām subsīdijām 2017. gadā paredzētais budžets bija 52 500 000 TRY. Saskaņā ar pārbaudes laikā Turcijas sniegto pagaidu informāciju bija jāizlieto 90 % no budžeta (47 250 000 TRY).

               (61)

               Turklāt jaunajiem 2017. gadā ieviestajiem pasākumiem bija plānots šāds budžets:

                           —

                           ražošana slēgtā sistēmā – 500 000 TRY,

                           —

                           zivju marķēšana – 10 000 000 TRY,

                           —

                           laba zivkopības prakse – 2 000 000 TRY,

                           —

                           vairāk nekā 1 kilogramu smagu foreļu ražošana – 1 875 000 TRY

               (62)

               Budžets ražošanai slēgtā sistēmā, zivju marķēšanai un labas zivkopības principiem ietvēra arī subsīdijas, kas bija paredzētas citu sugu ražošanai, piemēram, jūraskarūsām un jūrasasariem. Pamatojoties uz Turcijas sniegtajiem statistikas datiem par akvakultūras ražošanas kopējo apjomu 2016. gadā, foreļu ražošana atbilstīgās zivju ražošanas ietvaros veidoja 41,2 %.

               (63)

               Pamatojoties uz prognozēto budžetu, 90 % izdevumu koeficientu un to, ka daži pasākumi bija paredzēti par labu citu sugu nevis foreļu ražošanai, Komisija vispirms aplēsa, ka foreļu ražotājiem paredzēto subsīdiju kopējā summa 2017. gadā varētu pārsniegt 50 miljonus TRY. Minētā aplēse pamatojās uz Turcijas sniegto informāciju, saskaņā ar kuru bija paredzēts, ka tiks iztērēti 90 % no tiešo subsīdiju budžeta. Turklāt Komisija piemēroja to pašu budžeta izdevumu procentuālo daļu, lai novērtētu 2017. gadā ieviesto papildu subsīdiju pasākumu subsīdiju summas (sk. 61. apsvērumu). Visbeidzot, attiecībā uz budžeta pozīcijām, tostarp citām atbilstīgām zivju sugām (proti, subsīdijas ražošanai slēgtā sistēmā, vairāk nekā 1 kilogramu smagu foreļu ražošanai, zivju marķēšanai un labai zivkopības praksei), Komisija piemēroja 41,2 % koeficientu, kas atspoguļo foreļu ražošanu atbilstīgās zivju ražošanas ietvaros.

               (64)

               Pēc informācijas izpaušanas Turcija un pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka neviens Turcijas foreļu ražotājs neizmantoja 2017. gadā paredzēto subsīdiju ražošanai slēgtā sistēmā vai zivju marķēšanai; lielākoties tas bija tāpēc, ka abiem pasākumiem rodas sākotnējas ieguldījumu izmaksas un tie nav īstenojami. Maksimālais ieguvums par labu zivkopības praksi 2017. gadā varētu būt tikai 592 250 TRY, un faktiski tika iztērēti tikai 83 % no plānotā budžeta salīdzinājumā ar Turcijas iestāžu sākotnēji lēstajiem 90 %.

               (65)

               Komisija piekrita atkārtoti novērtēt foreļu ražotājiem 2017. gadā piešķirto subsīdiju kopējo summu, pamatojoties uz faktiskajām summām, kuras foreļu ražotāji attiecīgi saņēmuši 2017. gadā. Pamatojoties uz šīm subsīdiju pasākumu jaunajām summām, kopējā subsīdiju summa foreļu ražotājiem 2017. gadā bija aptuveni 48,5 miljoni TRY.

               (66)

               Turklāt Turcija argumentēja, ka tādām forelēm paredzēto subsīdiju shēmu, kuras sver vairāk nekā 1 kg, nevajadzētu iekļaut foreļu ražotāju ieguvuma aprēķinā. Saskaņā ar tās aprēķiniem, kas tika iesniegti uzklausīšanā, šādā gadījumā attiecīgā ražojuma ražošanai piešķirto subsīdiju summa 2017. gadā sasniegtu aptuveni 43 miljonus.

               (67)

               Tomēr Komisija konstatēja, ka šī shēma varētu nākt par labu šādiem trijiem dažādiem foreļu veidiem: 1) forelēm, kuras sver no 1 līdz 1,2 kg, 2) forelēm, kuras sver vairāk nekā 1,2 kg un kuras pēc apstrādes var uzskatīt par attiecīgo ražojumu, un 3) forelēm, kuras sver vairāk nekā 1,2 kg un ir paredzētas atšķirīgam tirgum salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu. Tā kā nav pieejami precīzi dati, kā tika piešķirts subsīdijas budžets, Komisija nevarēja aprēķināt precīzo summu katram no trijiem veidiem. Katrā gadījumā, pat pieņemot, ka šī subsīdija 100 % apmērā tiktu piešķirta tikai trešajam veidam un tādējādi neietekmētu attiecīgo ražojumu, secinājums kopumā nemainītos. Patiesi – summa 43 miljonu TRY apmērā 2017. gadā vēl joprojām būtu par 4 miljoniem lielāka nekā 2016. gadā. Šāds palielinājums lielā mērā neitralizētu 2016. gada samazinājuma ietekmi, kuru pieprasījuma iesniedzējs uzskata par pārmaiņu, kas pamato pasākumu pārskatīšanu.

         4.3.4.   Secinājums

               (68)

               No sākotnējās izmeklēšanas perioda (2013. gads) līdz 2016. gadam subsīdijas foreļu ražotājiem samazinājās par 37 %. Tomēr subsīdiju summu samazināšanās kopš 2013. gada bija saistīta ne tikai ar leģislatīvajām pārmaiņām 2016. gadā, bet gan bija rezultāts arī tam, ka samazinājās foreļu ražošana kopumā (sk. tabulu 54. apsvērumā). Pēc 2016. gada foreļu ražotājiem paredzēto subsīdiju līmenis atkal pieauga.

               (69)

               2017. gadā foreļu ražotājiem paredzēto subsīdiju kopējā summa sasniedza no 43 līdz 48,5 miljoniem TRY. Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdiju summa pēc 2016. gada tuvojas summai pirms leģislatīvajām pārmaiņām.

               (70)

               Tādējādi Komisija secināja, ka pašreizējo subsīdiju samazinājums pēc leģislatīvajām pārmaiņām 2016. gadā bija pagaidu un kopš 2016. gada atkal pieauga subsīdiju kopējās summas, kā arī ražošanas atbalsta līmenis par tonnu.

         4.4.   Pārmaiņu ilglaicīgums

               (71)

               Tāpēc, ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti 4.3.4. nodaļā, Komisija uzskatīja, ka subsidēšanas samazinājums foreļu ražotājiem 2016. gadā bija tikai pagaidu. Turklāt tā uzskatīja – tā kā Turcija katru gadu pārskatīja subsīdiju nosacījumus un summas, ieviestās pārmaiņas nevarēja uzskatīt par ilglaicīgām, jo īpaši šādu iemeslu dēļ:

                           —

                           2017. gadā tiešās subsīdijas summa par tonnu palielinājās,

                           —

                           2017. gadā tika ieviesti četri jauni subsīdiju pasākumu veidi,

                           —

                           un 2018. gadā tika ieviesta jauna subsīdija, lai apkarotu zivju mazuļu slimības.

                     Turklāt Komisija lēsa, ka kopējās subsīdijas foreļu ražotājiem 2018. gadā var sasniegt līdz 56 miljoniem TRY, kas ir par 6 miljoniem vairāk nekā 2015. gadā, t. i., gadā pirms leģislatīvajām pārmaiņām (12).

               (72)

               Pēc informācijas izpaušanas Turcija un pieprasījuma iesniedzējs argumentēja, ka 2018. gadā ieviestā subsīdija, lai apkarotu zivju mazuļu slimības, neattiecās uz attiecīgo ražojumu. Tomēr tie nepamatoja savu apgalvojumu. Komisija uzskatīja, ka nav konkrēta iemesla, kāpēc subsīdija neattiektos uz attiecīgo ražojumu. Lielā mērā tāpēc, ka pat Lauksaimniecības ministrija pārbaudē raksturoja jauno subsīdiju kā subsīdiju foreļu ražotājiem. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

               (73)

               Pēc informācijas izpaušanas Turcija un pieprasījuma iesniedzējs arī argumentēja, ka subsīdijas ražošanai slēgtā sistēmā un zivju marķēšanai būtu jāizslēdz no novērtējuma, jo 2017. gadā tās netika izmantotas un bija dārgi un neiespējami tās izmantot (sk. 64. apsvērumu). Šajā sakarā Komisija konstatēja, ka subsīdijas summa zivju marķēšanai 2017. gadā bija 0,02 TRY/gab. par ražošanas apjomu līdz 250 tonnām, bet, šķiet, 2018. gadā tā palielināsies līdz 0,03 TRY/gab. (13). Tāpēc šķiet, ka Turcija padara pasākumus pievilcīgākus. Tādējādi Komisija noraidīja argumentu, ka šie jaunie subsīdiju pasākumi būtu jāizslēdz no 2018. gada un tuvāko gadu subsīdiju aplēsēm.

               (74)

               Turklāt saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju foreļu ražotājiem ir nepieciešams veikt sākotnējos ieguldījumus un/vai jāveic revīzijas, lai pielāgotu savu uzņēmējdarbības praksi jaunieviesto subsīdiju pasākumu atbilstības kritērijiem. Tādējādi, pat ja minētajiem pasākumiem paredzētais budžets netiek izlietots piemērošanas pirmajā(-os) gadā(-os), visticamāk, ka to lielākā mērā izmantos turpmākajos gados, kad uzņēmumi pārveidos savas darbības, lai tās būtu atbilstīgas finansējuma saņemšanai.

               (75)

               Visbeidzot, Turcija un pieprasījuma iesniedzējs argumentēja, ka Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā Turcijas liras vērtības samazināšanos pēdējos gados par 90 %. Saskaņā ar to viedokli valūtas vērtības samazināšanās ir uzskatāma par ilglaicīgu.

               (76)

               Komisija apgalvojumam nepiekrita. Turcijas liras, proti, brīvi konvertējamas valūtas ar mainīgu kursu, vērtības samazināšanos nevar attiecināt uz Turciju. Turklāt valūtas maiņas kursiem var būt konkrēta tendence noteiktā laika periodā, bet tendence var arī mainīties jebkurā laikā. Tādējādi, lai izveidotos ilglaicīga apstākļu maiņa, trūkst vajadzīgās stabilitātes un prognozējamības.

         4.5.   Secinājums

               (77)

               Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija uzskatīja, ka tiešo subsīdiju īstenošanas sistēmu raksturo subsidēšanas juridiskā pamata, atbilstības kritēriju un faktisko summu pastāvīgas pārmaiņas. Pat ja 2018. gada faktiskās summas atšķirsies no Komisijas aplēsēm, subsīdiju pasākumu īstenošanas sistēma pastāvīgi mainās, tāpēc šādas pārmaiņas nevar uzskatīt par ilglaicīgām. Šajā sakarā Komisija arī uzskatīja, ka subsidēšanas samazinājums, kas tika noteikts laikposmam no 2013. līdz 2016. gadam, bija tikai pagaidu, jo tika lēsts, ka subsīdiju summas 2017. un 2018. gadam sasniegs ar 2013. gadu salīdzināmu subsidēšanas līmeni. Līdz ar to un pretēji pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam Komisija secināja, ka nevar uzskatīt, ka 2016. gadā novērotais samazinājums ir ilglaicīgs.

         5.   DAĻĒJAS STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANAS IZBEIGŠANA

               (78)

               Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par pārmaiņām, īstenojot tiešās subsīdijas foreļu ražotājiem Turcijā, kā arī uz secinājumu, ka minētās pārmaiņas nav ilglaicīgas, daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījums tika uzskatīts par nepamatotu, tāpēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšana būtu jāizbeidz.

               (79)

               Tādējādi būtu jāsaglabā spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/309.

               (80)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts izbeigt izmeklēšanu. Pēc šīs informācijas izpaušanas minētajām personām tika dots laiks sniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes attiecīgā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā.

               (81)

               Regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (14) 15. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Negrozot spēkā esošo kompensācijas pasākumu līmeni, ar šo izbeidz konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 4. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

      (2)  Komisijas 2015. gada 26. februāra Īstenošanas regula (ES) 2015/309, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (OV L 56, 27.2.2015., 12. lpp.).

      (3)  Paziņojums par konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (OV C 234, 20.7.2017., 6. lpp.).

      (4)  Group Sagun eksporta apjoms uz Savienību PIP veidoja aptuveni vienu trešdaļu no KLC Group eksporta uz Savienību.

      (5)  Komisijas 2014. gada 29. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1195/2014, ar ko konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu (OV L 319, 6.11.2014., 1. lpp.).

      (6)  Turcijas Dekrēts Nr. 2016/8791 par lauksaimniecības subsīdijām 2016. gadā, kas datēts ar 2016. gada 25. aprīli (īstenots ar atpakaļejošu spēku no 2016. gada 1. janvāra).

      (7)  Paziņojums, kura nosaukums ir “Paziņojums par akvakultūras atbalstu” (numurs 2016/33) par Dekrēta Nr. 2016/8791 īstenošanu oficiālajā vēstnesī tika publicēts 2016. gada 3. augustā.

      (8)  Pārbaudē Turcijas iestādes minēja, ka 30 % no foreļu ražošanas bija ražošana iekšzemē un 70 % no ražošanas – ražošana dambju krātuvēs vai jūrā. Šī informācija tika labota pēc informācijas izpaušanas.

      (9)  “Pilnībā kontrolēta akvakultūras sistēma, pamatojoties uz atkārtotas izmantošanas principu kultivēšanas sistēmā, pēc tam, kad tā tikusi pakļauta dažādiem procesiem, piemēram, ražošanā izmantotā ūdens eliminācija un ekskrēcijas un barības atlieku eliminācija, izmantojot virkni mehānisku un bioloģisku līdzekļu, bagātināšana ar skābekli attiecībā uz kvalitāti un ķīmisko struktūru, oglekļa dioksīda ietvaicēšana, apstrāde ar ozonu un/vai UV, ļaujot izmantot mazāk ūdens un nodrošinot produkciju, kas ir lielāka par vienības apjomu, labāku augšanu un iespēju gūt lielāku labumu no barības un pietiekami daudz vietas un brīvības un iespēju iegūt produkciju ar mazāku ietekmi uz vidi.” (Pārtikas un lauksaimniecības ministrijas Paziņojums Nr. 2016/33, 4.ç pants).

      (10)  Turcijas Dekrēts Nr. 2017/10465 par lauksaimniecības subsīdijām 2017. gadā, kas datēts ar 2017. gada 5. jūniju (īstenots ar atpakaļejošu spēku no 2017. gada 1. janvāra).

      (11)  Paziņojums, kura nosaukums ir “Paziņojums par akvakultūras atbalstu” (numurs 2017/38), par Dekrēta Nr. 2017/10465 īstenošanu oficiālajā vēstnesī tika publicēts 2017. gada 14. oktobrī.

      (12)  Aplēse tika sagatavota, pamatojoties uz 2017. gada ražošanas apjomu un piemērojot 2017. gada izdevumu koeficientu (83 %). Attiecībā uz pasākumiem, kas bija paredzēti citu sugu atbalstam, Komisija piemēroja 43,6 % koeficientu, atspoguļojot foreļu ražošanu atbilstīgo sugu ietvaros.

      (13)  Turcijas Dekrēts Nr. 2018/11460 par lauksaimniecības subsīdijām 2018. gadā, kas datēts ar 2018. gada 21. februāri (īstenots ar atpakaļejošu spēku no 2018. gada 1. janvāra).

      (14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/857 (2018. gada 11. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (“Haut-Montravel” (ACVN))

text:
               12.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 147/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/857
   (2018. gada 11. jūnijs),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (“Haut-Montravel” (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Haut-Montravel”, kuru Francija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu.

               (2)

               Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījuma apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

               (4)

               Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Haut-Montravel” (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 11. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV C 4, 6.1.2018., 7. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1105 (2018. gada 8. augusts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām un veidlapām, kuras kompetentās iestādes izmanto informācijas sniegšanai EVTI saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  9.8.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 202/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1105
         (2018. gada 8. augusts),
         ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām un veidlapām, kuras kompetentās iestādes izmanto informācijas sniegšanai EVTI saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1011 par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (1), un jo īpaši tās 47. panta 3. punkta trešo daļu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (ES) 2016/1011 47. panta 2. punktā ir noteikta prasība kompetentajām iestādēm sniegt EVTI visu informāciju, kas tai nepieciešama pienākumu izpildei. Lai nodrošinātu efektīvu un produktīvu saziņu, kompetentajām iestādēm un EVTI vajadzētu izmantot konkrētus saziņas kanālus, tostarp izraudzītās kontaktpersonas un standartizētas veidlapas, lai pieprasītu informāciju, apstiprinātu informācijas pieprasījumu saņemšanu un atbildētu uz informācijas pieprasījumiem.

                     (2)

                     Informācija, kas kompetentajām iestādēm jāsniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 47. panta 2. punktu, ietver informāciju, kas vajadzīga, lai dotu iespēju EVTI izveidot un uzturēt publisku reģistru, kas noteikts minētās regulas 36. panta 1. punktā, un jo īpaši informāciju, kas uzskaitīta minētā panta a), c) un d) apakšpunktā un jebkādas turpmākas izmaiņas minētajā informācijā. Kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jāvienojas par tehniskajām specifikācijām, kas reglamentē minētās informācijas iesniegšanu EVTI tīmekļa vietnē, lai nodrošinātu, ka šī informācija ir nosūtīta pareizi un droši.

                     (3)

                     Informācija, kas kompetentajām iestādēm jāsniedz EVTI saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1011, var ietvert personas datus un citu konfidenciālu informāciju, kas nav publiski pieejama. Tādēļ ir svarīgi, lai uz informācijas sniegšanu tiktu attiecinātas pienācīgi aizsargpasākumi un konfidencialitātes noteikumi.

                     (4)

                     Kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jādod pietiekami ilgs laiks, lai ieviestu procedūras informācijas sniegšanai, kā noteikts šajā regulā. Tāpēc šo regulu būtu jāsāk piemērot divus mēnešus pēc tās stāšanās spēkā.

                     (5)

                     Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi EVTI.

                     (6)

                     EVTI nav veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par šīs regulas pamatā esošo īstenošanas tehnisko standartu projektu un nav analizējusi potenciālās izmaksas un ieguvumus, jo EVTI ir secinājusi, ka tas būtu bijis nesamērīgi attiecībā uz īstenošanas tehnisko standartu darbības jomu un ietekmi, ņemot vērā to, ka tie tieši skar tikai dalībvalstu kompetentās iestādes, nevis tirgus dalībniekus.

                     (7)

                     EVTI ir lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu (2),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Informācijas paziņošana EVTI reģistram

               1.   Lai ļautu EVTI izveidot un uzturēt publisku reģistru, kas minēts Regulas (ES) 2016/1011 36. panta 1. punktā, kompetentās iestādes paziņo EVTI informāciju, kas uzskaitīta minētā panta a), c) un d) apakšpunktā, un visas izmaiņas šajā informācijā, piecu darbdienu laikā pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas.

               2.   Attiecīgais lēmums ir viens no šādiem kompetentās iestādes lēmumiem, kas rada pienākumu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1011 paziņot EVTI šo konkrēto informāciju vai izmaiņas tajā:

                           a)

                           lēmums piešķirt atļauju vai reģistrēt administratoru saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 34. panta 6. punkta a) vai b) apakšpunktu;

                           b)

                           lēmums atsaukt vai apturēt administratora atļauju vai reģistrāciju saskaņā ar minētās regulas 35. panta 1. punktu;

                           c)

                           lēmumu atzīt administratoru, kas atrodas trešā valstī, saskaņā ar minētās regulas 32. panta 5. punktu;

                           d)

                           lēmums atsaukt vai apturēt šādu atzīšanu saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu;

                           e)

                           lēmums atļaut etalona vai etalonu grupas apstiprināšanu saskaņā ar minētās regulas 33. panta 3. punktu;

                           f)

                           lēmums pieprasīt pārtraukt apstiprinājumu etalonam vai etalonu grupai saskaņā ar minētās regulas 33. panta 6. punktu.

                     Jebkādu informāciju vai izmaiņas informācijā atbilstoši 1. punktam nosūta EVTI, izmantojot EVTI saziņas kanālu, kas nodrošina informācijas pilnīgumu, integritāti un konfidencialitāti visā nosūtīšanas laikā.

               3.   Kompetentās iestādes un EVTI vienojas par informācijas tehnoloģiju informācijas iesniegšanai EVTI tīmekļa vietnē, izmantojot EVTI saziņas kanālus.

            2. pants
            Etalonu paziņošana EVTI, ko veic atzīti administratori
            Jebkuru paziņojumu, kas jāsniedz EVTI saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 32. panta 6. punktu, sniedz, izmantojot tādus elektroniskus līdzekļus, kas var nodrošināt datu pilnīgumu, integritāti un konfidencialitāti visa nosūtīšanas procesa laikā.

            3. pants
            Informācijas pieprasījumi

               1.   Jebkuru tādas informācijas pieprasījumu, kas kompetentajai iestādei jāsniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 47. panta 2. punktu, izņemot informāciju, uz ko attiecas šīs regulas 1. un 2. pants, EVTI īsteno, izmantojot veidlapu, kas noteikta šīs regulas I pielikumā.

               2.   Kompetentā iestāde, kurai ir pieprasīta informācija saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 47. panta 2. punktu (“pieprasījuma saņēmēja iestāde”), apliecina pieprasījuma saņemšanu septiņu dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, izmantojot veidlapu, kas norādīta šīs regulas II pielikumā.

            4. pants
            Atbilde uz informācijas pieprasījumu

               1.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz EVTI pieprasīto informāciju, izmantojot veidlapu, kas norādīta šīs regulas III pielikumā. Pieprasījuma saņēmēja iestāde veic visus piemērotos pasākumus, lai savu pilnvaru robežās iegūtu un sniegtu prasīto informāciju. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde nevar sniegt informāciju līdz plānotajam atbildes datumam, kas noteikts tās informācijas pieprasījumu saņemšanas apstiprinājumā, tā nekavējoties informē EVTI un iesniedz jaunu plānoto atbildes datumu kopā ar iemesliem, kāpēc ir nepieciešams termiņa pagarinājums.

               2.   Vajadzības gadījumā pieprasījuma saņēmēja iestāde apspriežas ar EVTI par jebkādiem precizējumiem attiecībā uz pieprasītās informācijas veidu un nepieciešamo atjauninājumu biežumu.

            5. pants
            Nosūtīšanas līdzekļi
            Visiem informācijas pieprasījumiem, saņemšanas apstiprinājumiem un atbildēm uz informācijas pieprasījumiem, kas minēti 3. un 4. pantā, jāatbilst šādiem noteikumiem:

                        a)

                        tie ir rakstveidā;

                        b)

                        tos nosūta pa pastu vai pa faksu, vai ar tādiem elektroniskiem līdzekļiem, kas nodrošina informācijas pilnīgumu, integritāti un konfidencialitāti visā nosūtīšanas procesa laikā;

                        c)

                        tie ir adresēti:

                                    i)

                                    ja pieprasījumu nosūta kompetentajai iestādei – kontaktpersonai, ko izraudzījusies kompetentā iestāde saskaņā ar 7. pantu;

                                    ii)

                                    ja saņemšanas apstiprinājumu vai atbildi nosūta EVTI – EVTI informācijas pieprasījumā noteiktajam kontaktpunktam.

            6. pants
            Konfidencialitāte

               1.   Kompetentās iestādes neizpauž to, ka informācijas pieprasījums ir izdots saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 47. panta 2. punktu, šāda pieprasījuma saturu un jebkuru jautājumu, kas rodas pieprasījuma izpildes gaitā, jo īpaši apspriedes starp EVTI un kompetento iestādi saistībā ar pieprasījumu.

               2.   Tomēr Kompetentā iestāde drīkst izpaust šādus faktus vai jautājumus, ja EVTI piekrīt izpaušanai vai izpaušana ir nepieciešama tiesvedībai.

            7. pants
            Kontaktpersonas
            Katra kompetentā iestāde norīko kontaktpersonu šīs regulas nolūkiem un dara zināmu EVTI minētās kontaktpersonas vārdu/uzvārdu un kontaktinformāciju 30 dienu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Visas turpmākās izmaiņas norīkojumā vai kontaktpersonas kontaktinformācijā ir nekavējoties jāpaziņo EVTI.

            8. pants
            Stāšanās spēkā un piemērošana
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2018. gada 29. oktobra.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 8. augustā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

            I PIELIKUMS

               Veidlapa informācijas pieprasījumam

            INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMS

                        Atsauces numurs: …
                        Datums: …

                           Vispārīga informācija

                        NO:
                        Dalībvalsts (ja piemērojams):
                        Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:
                        Juridiskā adrese:
                        (Ieceltās kontaktpersonas kontaktinformācija saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 7. pantu.)
                        Vārds, uzvārds:
                        Tālrunis:
                        E-pasts:
                        KAM:
                        Dalībvalsts (ja piemērojams):
                        Pieprasījuma saņēmēja iestāde:
                        Juridiskā adrese:
                        (Ieceltās kontaktpersonas kontaktinformācija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 7. pantu.)
                        Vārds, uzvārds:
                        Tālrunis:
                        E-pasts:
                        Cienījamais(-ā) [norādīt uzvārdu] kungs(-dze)!
                        Saskaņā ar 3. pantu Īstenošanas regulā (ES) 2018/1105, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus [, lai noteiktu procedūras un veidlapas informācijas apmaiņai], informācija ir nepieciešama saistībā ar turpmāk izklāstīto(-ajiem) jautājumu(-iem).
                        Lūdzu, sniedziet iepriekš minēto informāciju līdz [norādiet plānoto atbildes datumu] vai, ja tas nav iespējams, norādiet domājamo datumu, līdz kuram varēsiet sniegt nepieciešamo informāciju.

                           Informācijas pieprasījuma iemesli

                        …
                        …
                        …
                        [Norādiet Regulas (ES) 2016/1011 noteikumu(-us), uz kura(-u) pamata šā jautājuma izskatīšana ir pieprasījuma iesniedzējas iestādes kompetencē]
                        Pieprasījums skar informāciju par …
                        …
                        …
                        [Norādiet pieprasījuma priekšmeta izklāstu, attiecīgo etalonu uzraudzības jomu un informācijas iegūšanas mērķi]
                        Iepriekšējais pieprasījums …
                        [Attiecīgā gadījumā norādiet informāciju par iepriekšējo pieprasījumu, lai to būtu iespējams identificēt]
                        Šajā pieprasījumā ietvertās informācijas konfidencialitāte ir jāsaglabā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 5. pantu.
                        Ar cieņu
                        [paraksts]

            II PIELIKUMS

               Veidlapa apstiprinājumam par informācijas pieprasījuma saņemšanu

            APSTIPRINĀJUMS PAR INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMA SAŅEMŠANU

                        Atsauces numurs: …
                        Datums: …
                        NO:
                        Dalībvalsts (ja piemērojams):
                        Pieprasījuma saņēmēja iestāde:
                        Juridiskā adrese:
                        (Ieceltās kontaktpersonas kontaktinformācija saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 7. pantu.)
                        Vārds, uzvārds:
                        Tālrunis:
                        E-pasts:
                        KAM:
                        Dalībvalsts (ja piemērojams):
                        Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:
                        Juridiskā adrese:
                        (Ieceltās kontaktpersonas kontaktinformācija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 7. pantu.)
                        Vārds, uzvārds:
                        Tālrunis:
                        E-pasts:
                        Cienījamais(-ā) [norādīt uzvārdu] kungs(-dze)!
                        Saskaņā ar 4. pantu Īstenošanas regulā (ES) 2018/1105, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus [, lai noteiktu procedūras un veidlapas informācijas apmaiņai], mēs ar šo apstiprinām, ka jūsu informācijas pieprasījums ar atsauces numuru [norādiet pieprasījuma atsauces numuru] ir saņemts
                        Plānotais atbildes datums (ja zināms konkrētajā brīdī): …
                        Ar cieņu
                        [paraksts]

            III PIELIKUMS

               Veidlapa atbildei uz informācijas pieprasījumu

            ATBILDE UZ INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMU

                        Atsauces numurs: …
                        Datums: …

                           Vispārīga informācija

                        NO:
                        Dalībvalsts (ja piemērojams):
                        Pieprasījuma saņēmēja iestāde:
                        Juridiskā adrese:
                        (Ieceltās kontaktpersonas kontaktinformācija saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 7. pantu.)
                        Vārds, uzvārds:
                        Tālrunis:
                        E-pasts:
                        KAM:
                        Dalībvalsts (ja piemērojams):
                        Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:
                        Juridiskā adrese:
                        (Ieceltās kontaktpersonas kontaktinformācija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 7. pantu.)
                        Vārds, uzvārds:
                        Tālrunis:
                        E-pasts:
                        Cienījamais(-ā) [norādīt uzvārdu] kungs(-dze)!
                        Saskaņā ar 4. pantu Īstenošanas regulā (ES) 2018/1105, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus [, lai noteiktu procedūras un veidlapas informācijas apmaiņai], mēs esam veikuši jūsu [dd.mm.gggg] informācijas pieprasījuma ar atsauces numuru [norādiet pieprasījuma atsauces numuru] apstrādi.

                           Pieprasītā informācija

                        …
                        …
                        …
                        Sniegtā informācija ir konfidenciāla un tiek izpausta [norādiet pieprasījuma iesniedzējas iestādes nosaukumu] atbilstoši [norādiet piemērojamā nozares tiesību akta noteikumu] un pamatojoties uz to, ka informācijas konfidencialitāte tiks saglabāta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 5. pantu. [Norādiet pieprasījuma iesniedzējas iestādes nosaukumu] ievēros Īstenošanas regulas (ES) 2018/1105 5. pantā noteiktās prasības par ierobežojumiem saistībā ar konfidencialitāti un par atļautajiem informācijas izmantošanas veidiem.
                        Ar cieņu
                        [paraksts]


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1106 (2018. gada 8. augusts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz veidnēm atbilstības paziņojumam, kas nozīmīgu un maznozīmīgu etalonu administratoriem jāpublicē un jāuztur saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  9.8.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 202/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1106
         (2018. gada 8. augusts),
         ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz veidnēm atbilstības paziņojumam, kas nozīmīgu un maznozīmīgu etalonu administratoriem jāpublicē un jāuztur saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1011 par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (1), un jo īpaši tās 25. panta 8. punkta un 26. panta 5. punkta trešo daļu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (ES) 2016/1011 25. panta 7. punktā noteikts pienākums nozīmīgu etalonu administratoriem, kuri izvēlas nepildīt vienu vai vairākas minētās regulas prasības, publicēt un uzturēt atbilstības paziņojumu, kurā norādīts, kāpēc ir atbilstīgi, ka attiecīgais administrators neievēro minētās prasības. Regulas 26. panta 3. punktā ir noteikts līdzīgs pienākums nenozīmīgu etalonu administratoriem, tikai attiecībā uz plašāku prasību klāstu.

                     (2)

                     Atbilstības paziņojumam būtu jāļauj jebkurai personai, kura to izlasa, skaidri identificēt tos Regulas (ES) 2016/1011 noteikumus, kurus administrators ir izvēlējies nepiemērot, un iemeslus, kāpēc administrators uzskata, ka tam ir atbilstīgi neievērot minētos noteikumus.

                     (3)

                     Regulas (ES) 2016/1011 25. panta 7. punktā un 26. panta 3. punktā ir prasība atbilstības paziņojumā skaidri norādīt, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot attiecīgos noteikumus. Tādēļ veidnē būtu nepieciešams paredzēt atsevišķu paskaidrojumu par katru noteikumu, ko administrators neievēro.

                     (4)

                     Fakultatīvie atbrīvojumi attiecībā uz nozīmīgiem etaloniem, kuri paredzēti Regulas (ES) 2016/1011 25. panta 1. punktā, ir tās pašas regulas 26. panta 1. punktā ietverto iespējamo atbrīvojumu attiecībā uz maznozīmīgiem etaloniem apakšgrupa. Lai nodrošinātu konsekvenci starp abiem īstenošanas tehniskajiem standartiem, kas ir prasīti attiecībā uz šiem atbrīvojumiem 25. panta 8. punktā un 26. panta 5. punktā, un lai izvairītos no iespējama nevajadzīga administratīvā sloga etalonu administratoriem, ir vēlams šos īstenošanas tehniskos standartus apvienot vienā regulā.

                     (5)

                     Administratori var izvēlēties izmantot vienu atbilstības paziņojumu visai etalonu grupai ar nosacījumu, ka ir iespējams skaidri identificēt noteikumus, ko administrators izvēlas nepiemērot katram etalonam, uz ko attiecas paziņojums par atbilstību. Vienā un tajā pašā atbilstības paziņojumā nebūtu jāiekļauj gan nozīmīgi, gan maznozīmīgi etaloni. Ja etalonu grupā ir gan nozīmīgi, gan nenozīmīgi etaloni, tad būtu jāsagatavo vismaz divi atbilstības paziņojumi.

                     (6)

                     Administratoriem būtu jādod pietiekami daudz laika, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas prasībām. Tāpēc šo regulu būtu jāsāk piemērot divus mēnešus pēc tās stāšanās spēkā,

                     (7)

                     Šī regula balstās uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde.

                     (8)

                     Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru ir balstīta šī regula, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Atbilstības paziņojuma veidnes

               1.   Regulas (ES) 2016/1011 25. panta 7. punktā minētā atbilstības paziņojuma veidne ir ietverta šīs regulas I pielikumā.

               2.   Regulas (ES) 2016/1011 26. panta 3. punktā minētā atbilstības paziņojuma veidne ir ietverta šīs regulas II pielikumā.

            2. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2018. gada 29. oktobra.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 8. augustā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

            I PIELIKUMS

               Regulas (ES) 2016/1011 25. panta 7. punktā minētā atbilstības paziņojuma veidne

                        Pozīcija

                        Teksta lauks

                        A.   Vispārīga informācija

                                    1.

                                    Šā dokumenta sagatavošanas datums un attiecīgā gadījumā tā pēdējās atjaunināšanas datums

                                    1.

                                    Sagatavošanas datums: [dd/mm/gg]

                                    Pēdējo reizi atjaunināts: [dd/mm/gg]

                                    2.

                                    Administratora nosaukums

                                    2.

                                    [Kā norādīts EVTI publicētajā “Administratoru un etalonu reģistrā”]

                                    3.

                                    Attiecīgā valsts kompetentā iestāde

                                    3.

                                    [Kompetentā iestāde, kura ir piešķīrusi atļauju vai reģistrējusi administratoru saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 34. panta 1. punktu]

                           Šajā iedaļā:

                                    —

                                       ir norādīts nozīmīgais etalons vai nozīmīgie etaloni, kam nepiemēro noteikumus,

                                    —

                                       ir norādīti noteikumi, kurus administrators ir izvēlējies nepiemērot un

                                    —

                                       paskaidroti iemesli, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot katru norādīto noteikumu.

                           Ja šis dokuments attiecas uz vairāk nekā vienu nozīmīgo etalonu, ko norādījis administrators, atsevišķa iedaļa jāaizpilda par katru etalonu grupu, kurā:

                                    —

                                       noteikumi, kurus administrators izvēlas nepiemērot, ir vieni un tie paši visiem norādītajiem etaloniem un

                                    —

                                       katram noteikumam paskaidrojums, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot šo noteikumu, ir tas pats visiem norādītajiem etaloniem.

                        B.
                              [Ierakstiet administratora nosaukumu, kas norādīts A iedaļas 2. pozīcijā] izvēlas iespēju nepiemērot šādus Regulas (ES) 2016/1011 noteikumus attiecībā uz turpmāk norādīto nozīmīgo etalonu vai norādītajiem nozīmīgajiem etaloniem

                                    1.

                                    Etalons vai etaloni, kam nepiemēro noteikumu(-us)

                                    1.

                                       [Norādiet viena etalona vai katra etalona nosaukumu un tā(to) starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN) vai, ja nav ISIN, jebkādu citu zināmu identifikatoru]

                                    2.

                                    Norāde par to, kur ir atrodams publicētais paziņojums par attiecīgo etalonu vai katru attiecīgo etalonu.

                                    2.

                                    [piem. tīmekļa vietnes saite]

                                    3.

                                                i)

                                                Regulas (ES) 2016/1011 noteikumu vai noteikumus nepiemēro

                                                ii)

                                                Katram noteikumam iemesli, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot šo noteikumu

                                    3. i)

                                    [Katram noteikumam norādiet panta numuru, punktu un attiecīgajā gadījumā konkrēto Regulas (ES) 2016/1011 punktu, kā arī pilnu noteikuma tekstu]

                                    3. ii)

                                    [Katram noteikumam norādiet konkrētu, sīku un skaidru paskaidrojumu par to, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot noteikumu, ņemot vērā etalona vai etalonu veidu un ietekmi un administratora lielumu.]

            II PIELIKUMS

               Regulas (ES) 2016/1011 26. panta 3. punktā minētā atbilstības paziņojuma veidne

                        Pozīcija

                        Teksta lauks

                        A.   Vispārīga informācija

                                    1.

                                    Šā dokumenta sagatavošanas datums un attiecīgā gadījumā tā pēdējās atjaunināšanas datums

                                    1.

                                    Sagatavošanas datums: [dd/mm/gg]

                                    Pēdējo reizi atjaunināts: [dd/mm/gg]

                                    2.

                                    Administratora nosaukums

                                    2.

                                    [Kā norādīts EVTI publicētajā “Administratoru un etalonu reģistrā”]

                           Šajā iedaļā:

                                    —

                                       ir norādīts maznozīmīgais etalons vai maznozīmīgie etaloni, kam nepiemēro noteikumus,

                                    —

                                       ir norādīti noteikumi, kurus administrators ir izvēlējies nepiemērot un

                                    —

                                       paskaidroti iemesli, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot katru norādīto noteikumu.

                           Ja šis dokuments attiecas uz maznozīmīgo etalonu grupu, ko norādījis administrators, atsevišķa iedaļa jāaizpilda par katru etalonu grupu, kurā:

                                    —

                                       noteikumi, kurus administrators izvēlas nepiemērot, ir vieni un tie paši visiem norādītajiem etaloniem un

                                    —

                                       katram noteikumam paskaidrojums, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot šo noteikumu, ir tas pats visiem norādītajiem etaloniem.

                        B.
                              [Ierakstiet administratora nosaukumu, kas norādīts A iedaļas 2. pozīcijā] izvēlas iespēju nepiemērot šādus Regulas (ES) 2016/1011 noteikumus attiecībā uz turpmāk norādīto maznozīmīgo etalonu vai norādītajiem maznozīmīgajiem etaloniem

                                    1.

                                    Etalons vai etaloni, kam nepiemēro noteikumu(-s)

                                    1.

                                       [Norādiet viena etalona vai katra etalona nosaukumu un tā(to) starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN) vai, ja nav ISIN, jebkādu citu zināmu identifikatoru]

                                    2.

                                                i)

                                                Regulas (ES) 2016/1011 noteikumu vai noteikumus nepiemēro

                                                ii)

                                                Katram noteikumam, iemesli, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot šo noteikumu

                                    2. i)

                                    [Katram noteikumam norādiet panta numuru, punktu un attiecīgajā gadījumā konkrēto Regulas (ES) 2016/1011 punktu, kā arī pilnu noteikuma tekstu]

                                    2. ii)

                                    [Katram noteikumam, norādiet konkrētu, sīku un precīzu paskaidrojumu par to, kāpēc administrators uzskata par atbilstīgu neievērot šo noteikumu.]


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1206 (2018. gada 28. augusts), ar ko atver Savienības tarifu kvotas Islandes izcelsmes aitas gaļai un kazas gaļai un pārstrādātai aitas gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību

text:
                  29.8.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 219/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1206
         (2018. gada 28. augusts),
         ar ko atver Savienības tarifu kvotas Islandes izcelsmes aitas gaļai un kazas gaļai un pārstrādātai aitas gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 58. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (2) (“nolīgums”) tika noslēgts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 19. pantu. Savienības vārdā nolīgums tika apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1913 (3).

                     (2)

                     Lai īstenotu nolīguma V pielikumu, Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/562 (4), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011 (5). Šis grozījums palielināja pastāvējušo beznodokļu kvotu daudzumus Islandes izcelsmes aitas gaļai un kazas gaļai, kas atbilst tarifa pozīcijai 0204 un 0210, turklāt atvēra Savienības ikgadējo beznodokļu kvotu pārstrādātai aitas gaļai, kas atbilst apakšpozīcijai 1602 90.

                     (3)

                     Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011 pārvaldīto aitas un kazas gaļas tarifu kvotu daudzumus izsaka kautsvara ekvivalenta tonnās, savukārt nolīgumā paredzēts, ka tarifu kvotu daudzumus Islandes izcelsmes precēm izsaka produktu tonnās. Tāpēc ir lietderīgi nolīgumā noteikto Savienības tarifu kvotu daudzumus izteikt produktu tonnās, nevis kautsvara ekvivalentā, paredzot to pārvaldību atsevišķā regulā.

                     (4)

                     Turklāt jāparedz tarifu kvotu pārvaldība pozīcijas 0204 un 0210 precēm ar jaunu tarifu kvotas kārtas numuru, un jāparedz noteikumi pārejai uz jauno tarifu kvotas kārtas numuru. Islandes izcelsmes produktiem atbilstošo tarifu kvotu svītrošana no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 ir paredzēta Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/1128 (6).

                     (5)

                     Nolīgumā ir precizēts, ka tarifu kvotas, kas noteiktas V pielikumā, ir piemērojamas katru gadu, un tajā paredzēts turpmākajos gados pēc tās stāšanās spēkā pakāpeniski palielināt tarifu likmes kvotas daudzumus. Nolīguma V pielikumā ir paredzēts, ka pirmajā piemērošanas gadā daudzumus aprēķina proporcionāli. Tā kā nolīgumu piemēro no 2018. gada 1. maija, 2018. gadam noteiktos daudzumus, ko aprēķina proporcionāli, kā arī daudzumus turpmākajiem gadiem būtu jānosaka saskaņā ar nolīguma V pielikumu.

                     (6)

                     Tarifu kvotas būtu jāpārvalda Komisijai saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 izklāstītajiem noteikumiem par tarifu kvotu pārvaldību, pamatojoties uz to datumu hronoloģisko secību, kuros pieņemtas muitas deklarācijas par preču laišanu brīvā apgrozībā (7).

                     (7)

                     Nolīgumā paredzēts, ka noteikumus, kas izklāstīti Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku Protokolā Nr. 3, kas grozīta ar EK un Islandes Apvienotās Komitejas Lēmumu Nr. 2/2005 par “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības (8) metodēm, attiecina uz produktiem, kam piemēro tarifu kvotas.

                     (8)

                     Lai atbilstu datumam, no kura piemēro Īstenošanas regulu (ES) 2018/1128, kas paredz Islandes izcelsmes produktiem noteikto tarifu kvotu svītrošanu no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011, šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. septembra.

                     (9)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Tiek atvērtas Savienības tarifu kvotas, kas noteiktas I pielikumā, Islandes izcelsmes aitas gaļai un kazas gaļai un pārstrādātai aitas gaļai.

            2. pants
            Pielikumā noteiktās tarifu kvotas pārvalda saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 49.–54. pantu.

            3. pants
            Šajā regulā noteiktās tarifu kvotas ir tiesības izmantot, ja pielikumā norādītās preces mutatis mutandis atbilst izcelsmes noteikumiem un citiem noteikumiem, kas izklāstīti Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi Protokolā Nr. 3, kas grozīta ar EK un Islandes Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 2/2005 par “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.

            4. pants
            Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2018. gada 1. septembra.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 28. augustā.

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

            (2)  OV L 274, 24.10.2017., 58. lpp.

            (3)  Padomes 2017. gada 9. oktobra Lēmums (ES) 2017/1913 par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (OV L 274, 24.10.2017., 57. lpp.).

            (4)  Komisijas 2018. gada 9. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2018/562, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011, ar ko atver Savienības ikgadējās aitu, kazu un aitas un kazas gaļas tarifu kvotas (OV L 94, 12.4.2018., 4. lpp.).

            (5)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1354/2011, ar ko atver Savienības ikgadējās aitu, kazu un aitas un kazas gaļas tarifu kvotas (OV L 338, 21.12.2011., 36. lpp.).

            (6)  Komisijas 2018. gada 9. augusta Īstenošanas regula (ES) 2018/1128, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011, ar ko atver Savienības ikgadējās aitu, kazu un aitas un kazas gaļas tarifu kvotas (OV L 205, 14.8.2018., 1. lpp.).

            (7)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 58. lpp.).

            (8)  EK un Islandes Apvienotās komitejas 2005. gada 22. decembra Lēmums Nr. 2/2005, ar ko groza nolīguma Protokolu Nr. 3 par “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm (OV L 131, 18.5.2006., 1. lpp.).

            PIELIKUMS
            Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu aprakstu formulējumi uzskatāmi vienīgi par orientējošiem, un tādējādi preferenču shēmas darbības jomu šā pielikuma kontekstā nosaka, vadoties pēc KN kodu tvēruma, kas piemērojams šīs regulas pieņemšanas laikā. Ja ir norādīti ex KN kodi, preferenciālā shēma ir jānosaka, kopā piemērojot gan KN kodu, gan atbilstošo aprakstu.

                        Kārtas Nr.

                        KN kods

                           Taric apakšgrupa

                        Produktu apraksts

                        Kvotas periods

                        Kvotas daudzums (tonnās neto svara, ja vien nav norādīts citādi)

                        Kvotas nodokļa likme (%)

                        09.0833

                        0204

                        Aitas gaļa

                        No 1.9.2018. līdz 31.12.2018.

                        [2 117  (*1)]

                        0

                        0210 99 21
                        0210 99 29

                        No 1.1.2019. līdz 31.12.2019.

                        2 783

                        ex 0210 99 85

                        10

                        Katram kalendārajam gadam, sākot no 1.1.2020.

                        3 050

                        09.2118

                        1602 90 91

                        Pārstrādāta aitas gaļa

                        No 1.9.2018. līdz 31.12.2018.

                        67

                        0

                        No 1.1.2019. līdz 31.12.2019.

                        233

                        Katram kalendārajam gadam, sākot no 1.1.2020.

                        300

               (*1)  Šīs kvotas daudzums 2018. gadam tiks samazināts par daudzumiem, kas ir izmantoti saskaņā ar tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2119, 09.2120 un 09.0790 attiecībā uz deklarācijām, kuru pieņemšanas datumi ir laikā no 1.1.2018. līdz 31.8.2018.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1543 (2018. gada 15. oktobris) par atļauju Pediococcus pentosaceus DSM 32291 preparātu izmantot par barības piedevu visām dzīvnieku sugām (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  16.10.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 259/22

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1543
         (2018. gada 15. oktobris)
         par atļauju Pediococcus pentosaceus DSM 32291 preparātu izmantot par barības piedevu visām dzīvnieku sugām
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

                     (2)

                     Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam Pediococcus pentosaceus DSM 32291. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

                     (3)

                     Pieteikums attiecas uz atļauju Pediococcus pentosaceus DSM 32291 preparātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to prasīts klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”.

                     (4)

                     Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2018. gada 21. februāra atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Pediococcus pentosaceus DSM 32291 preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi. Iestāde turklāt secināja, ka attiecīgais preparāts var uzlabot tādas skābbarības ražošanu, kas iegūta no viegli un mēreni grūti ieskābējamiem lopbarības materiāliem. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū nav nepieciešamas. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

                     (5)

                        Pediococcus pentosaceus DSM 32291 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

                     (6)

                     Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Pielikumā specificēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 15. oktobrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

            (2)  EFSA Journal 2018; 16(3):5202.

            PIELIKUMS

                        Piedevas identifikācijas numurs

                        Piedeva

                        Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

                        Dzīvnieku suga vai kategorija

                        Maksimālais vecums

                        Minimālais saturs

                        Maksimālais saturs

                        Citi noteikumi

                        Atļaujas derīguma termiņš

                        Piedevas KVV uz kg svaiga materiāla

                           Tehnoloģiskās piedevas: skābbarības piedevas

                        1k21015

                           Pediococcus pentosaceus DSM 32291

                           Piedevas sastāvs

                           Pediococcus pentosaceus DS 32291 preparāts, kas satur vismaz 8 × 1010 KVV/g piedevas.

                           Aktīvās vielas raksturojums

                           Pediococcus pentosaceus DSM 32291 dzīvotspējīgās šūnas

                           Analītiskā metode
                            (1)

                        Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode, izmantojot MRS agaru (EN 15786).
                        Barības piedevas identifikācija: pulsa lauka gela elektroforēze (PFGE).

                        Visu sugu dzīvnieki

                        —

                        —

                        —

                                    1.

                                    Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

                                    2.

                                       Pediococcus pentosaceus DSM 32291 minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 5 × 107 KVV uz kg viegli un mēreni grūti ieskābējama svaiga materiāla (2).

                                    3.

                                    Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

                        5.11.2028.

               (1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļvietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

               (2)  Viegli ieskābējama lopbarība: > 3 % šķīstošu ogļhidrātu svaigā materiālā. Mēreni grūti ieskābējama lopbarība: 1,5–3,0 % šķīstošu ogļhidrātu svaigajā materiālā. Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 429/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 attiecībā uz pieteikumu sagatavošanu un noformēšanu un barības piedevu novērtēšanu un apstiprināšanu (OV L 133, 22.5.2008., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1661 (2018. gada 7. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

text:
                  8.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 278/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1661
         (2018. gada 7. novembris),
         ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā ir uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības laika valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradās ārpus Irākas.

                     (2)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2018. gada 2. novembrī nolēma svītrot vienu ierakstu to personu un organizāciju sarakstā, kurām būtu jāpiemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

                     (3)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 7. novembrī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

            (1)  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

            PIELIKUMS
            Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā svītro šādu ierakstu:

                           “76.

                           MAYSAN SUGAR STATE ENTERPRISE. Adreses: (a) P.O. Box 9, Amara, Maysan, Iraq; (b) P.O. Box 3028, Maysan, Iraq.”