title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2093 (2015. gada 18. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 718/2007, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA)

text:
               20.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2093
   (2015. gada 18. novembris),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 718/2007, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1085/2006 (turpmāk “IPA regula”) ir paredzēti mērķi un galvenie principi attiecībā uz pirmspievienošanās palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm. Komisijas Regulā (EK) Nr. 718/2007 (2) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi pirmspievienošanās palīdzības īstenošanai.

               (2)

               Lai gan IPA regulu piemēroja tikai līdz 2013. gada 31. decembrim, IPA regula turpina reglamentēt to, kā īsteno budžeta saistības, kas pieņemtas līdz 2013. gada 31. decembrim. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) 212. pantā paredzēts, ka Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (4) 166. panta 3. punktu turpina piemērot budžeta saistībām, kas paliek pieejamas līdz 2018. gada 31. decembrim.

               (3)

               Ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ir ieviesta iespēja Komisijai radīt un pārvaldīt Savienības ieguldījumu fondus ārējām darbībām. Savienības ieguldījumu fondi varētu būt piemērots līdzeklis, kā īstenot pirmspievienošanās palīdzību, lai sasniegtu IPA regulas mērķus, jo īpaši tos, ko īsteno saskaņā ar pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas, reģionālās attīstības un cilvēkresursu attīstības komponentu.

               (4)

               Savienības ieguldījumu fondu izmantošana ārējai darbībai varētu būt piemērots veids, kā īstenot palīdzību krīzes Sīrijā kontekstā. Kopš krīzes sākuma Sīrijā Turcija ir ievērojami centusies uzņemt aizvien lielāku skaitu bēgļu, kas sasniedza vairāk nekā 2 miljonus cilvēku 2015. gada oktobrī. Tādējādi valsts saskaras ar uzdevumu reaģēt uz bēgļu, tostarp nepilngadīgo un neaizsargātāko personu, īstermiņa humānajām vajadzībām, kā arī saskaras ar vairākām vidēja termiņa un ilgtermiņa problēmām, jo īpaši reģionos, kuros atrodas lielākā daļa bēgļu, saistībā ar sociālajiem pakalpojumiem, konkurētspēju un infrastruktūru, kā arī piekļuvi izglītībai (tostarp bēgļiem).

               (5)

               Savienības palīdzības, ko sniedz Turcijā saskaņā ar IPA reģionālās attīstības komponentu un cilvēkresursu attīstības komponentu, efektivitāti varētu palielināt, risinot iepriekš aprakstītās problēmas, ja palīdzība ir jāīsteno Reģionālajam trasta fondam, kas izveidots reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Reģionālais trasta fonds tika izveidots ar Lēmumu C(2014) 9615 (5) uz 60 mēnešiem. Savienības finansiālajam ieguldījumam Reģionālajā trasta fondā būtu jāatbilst attiecīgajiem finanšu instrumentiem, tostarp attiecībā uz ģeogrāfisko darbības jomu.

               (6)

                  IPA reģionālās attīstības komponents var dot ieguldījumu, lai finansētu darbību veidu, kas ir paredzēts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (6). Šāda veida darbības ietver šādu darbību veicināšanu: inovācijas un uzņēmējdarbība; investīcijas saistībā ar ūdens piegādi un ūdens un atkritumu apsaimniekošanu; notekūdeņu attīrīšana un gaisa kvalitāte; investīcijas izglītībā, jo īpaši profesionālajā apmācībā un investīcijas veselības aprūpes un sociālajā infrastruktūrā, kas sekmē reģionālo un vietējo attīstību.

               (7)

               Cilvēkresursu attīstības komponents IPA var palīdzēt finansēt darbību veidu, kas ir paredzēts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (7). Šāda veida darbības ietver pasākumus, lai vairotu dalību izglītības un apmācības pasākumos visas dzīves laikā, tostarp darbības, lai panāktu skolu nepabeigušo personu skaita samazināšanos un palielinātu pieeju sākotnējai, profesionālajai un augstākajai izglītībai un apmācībai.

               (8)

               Ņemot vērā visu iepriekš minēto, ir lietderīgi paredzēt iespēju izmantot Savienības ieguldījumu fondus, kas izveidoti saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 187. pantu, lai īstenotu pirmspievienošanās palīdzību.

               (9)

               It īpaši ir jāparedz noteikumi attiecībā uz plānošanu, programmu izstrādi, ziņošanu, uzraudzību un maksājumu pieteikumu izstrādāšanu, kā arī tādi, kas pārvalda ieguldījumus no Savienības ieguldījumu fonda, īstenojot pirmspievienošanās palīdzības programmas mērķus attiecīgajās programmas jomās, jo īpaši attiecībā uz budžeta izpildi, publicitāti un atbilstību.

               (10)

               Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi IPA II komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 231/2014 (8) 13. pantu.

               (12)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 718/2007,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 718/2007 groza šādi:

               1)

               regulas 65. pantam pievieno jaunu 4. punktu:
               “4.   Palīdzību saskaņā ar šo komponentu var arī īstenot ar ieguldījumu Savienības ieguldījumu fondā ārējām darbībām (ieguldījums ieguldījumu fondā), ko izveidoja saskaņā ar 187. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (9), lai sasniegtu mērķus, kas izklāstīti attiecīgajās programmās, ievērojot attiecīgās programmas darbības jomu.

                  (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).”;"

               2)

               regulas 147. panta 1. punkta c) apakšpunktu groza šādi:

                           a)

                           apakšpunkta vii) punktu aizstāj ar šādu:

                                       “vii)

                                       investīcijas izglītības un apmācības, tostarp profesionālās apmācības, vajadzībām;”;

                           b)

                           pievieno šādu viii) punktu:

                                       “viii)

                                       investīcijas veselības aprūpes un sociālajā infrastruktūrā, kas sekmē reģionālo un vietējo attīstību.”;

               3)

               iekļauj šādu 159.a pantu:
               “159.a pants
               Ieguldījums Savienības ieguldījumu fondā ārējām darbībām
               1.   Saskaņā ar reģionālās attīstības un cilvēkresursu attīstības komponentu, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti attiecīgajā darbības programmā attiecīgajā programmas jomā, darbības var īstenot ar iemaksām ES ieguldījumu fondos.
               2.   Attiecībā uz ieguldījumiem ieguldījumu fondā attiecīgajā darbības programmā ietver tikai šādu informāciju:

                           a)

                           kopsavilkuma novērtējums par minētā ieguldījuma saskaņotību ar ieguldījumu fonda mērķiem;

                           b)

                           reģionālās attīstības komponentam – informācija par vienu darbības prioritāro virzienu, atsaucoties arī uz pārējiem prioritārajiem virzieniem attiecībā uz attaisnotajiem izdevumiem, kuri var segt arī daļu no ieguldījumu fonda pārvaldības izmaksām, kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 187. panta 7. punktā;

                           c)

                           cilvēkresursu attīstības komponentam – informācija par vienu darbības pasākumu saskaņā ar noteikto prioritāro virzienu, atsaucoties arī uz pārējiem šā prioritārā virziena pasākumiem attiecībā uz attaisnotajiem izdevumiem, kuri var segt arī daļu no ieguldījumu fonda pārvaldības izmaksām, kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 187. panta 7. punktā;

                           d)

                           norāde par ieguldījumu fondu kā galīgo saņēmēju;

                           e)

                           ieguldījuma summa.

                     3.   150. un 157. punktu nepiemēro ieguldījumiem ieguldījumu fondā.
               4.   Uz ieguldījumu ieguldījumu fondā neattiecas ex ante kontrole saskaņā ar 14. pantu; nozaru uzraudzības komitejas uzraudzība saskaņā ar 59., 167. un 169. pantu; darbību atlases procedūra, kas paredzēta 158. pantā, un novērtējumi saskaņā ar 166. pantu.
               5.   Attiecīgajā finansēšanas nolīgumā starp Komisiju un saņēmējvalsti sīki izklāsta īstenošanas noteikumus attiecībā uz ieguldījumu ieguldījumu fondā. Vajadzības gadījumā attiecīgajā darbības programmā arī var ietvert šos noteikumus.
               Sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi jo īpaši attiecas uz:

                           a)

                           saņēmējvalsts iestāžu pienākumiem;

                           b)

                           ziņošanu, novērtēšanu un uzraudzību;

                           c)

                           noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiek pieprasīta ieguldījuma summas vai tās daļas atmaksa vajadzības gadījumā attiecīgajai programmai gadījumā, ja ieguldījumu fonds tiktu likvidēts saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 187. panta 5. punktu.

                     6.   Izdevumi saistībā ar ieguldījumu ieguldījumu fondā ir attaisnoti no datuma, kad ir izveidots šis ieguldījumu fonds.
               Slēgšanas brīdī sertificētajā paziņojumā par izdevumiem ietver visu ieguldījuma summu, par kuru ieguldījumu fonda operatīvā darba valde ir pieņēmusi lēmumu par līdzekļu piešķiršanu individuāliem pasākumiem līdz 2017. gada 31. decembrim, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti attiecīgajā programmā un attiecīgās programmas darbības jomā.
               7.   Regulas 161. panta 1. punkta trešās daļas pēdējo teikumu nepiemēro maksājuma pieteikumam starpposma maksājumam ieguldījumam ieguldījumu fondā no budžeta saistībām, kas pieņemtas līdz 2012. gada 31. decembrim.
               Valsts kredītrīkotājs sertificētajā paziņojumā par izdevumiem, kas jāiesniedz līdz 2015. gada 31. decembrim, apstiprina, ka ieguldījums ir samaksāts ieguldījumu fondā, kas norādīts attiecīgajā programmā.”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 18. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 12. jūnija Regula (EK) Nr. 718/2007, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par Finanšu regulu, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

      (4)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

      (5)  Komisijas 2014. gada 10. decembra Lēmums C(2014) 9615, ar ko izveido Eiropas Savienības Reģionālo trasta fondu, reaģējot uz krīzi Sīrijā, “Madad fonds”.

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (OV L 210, 31.7.2006., 1. lpp.).

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.).

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 231/2014, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II) (OV L 77, 15.3.2014., 11. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1309/2014 ( 2014. gada 9. decembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               10.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 353/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1309/2014
   (2014. gada 9. decembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 9. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  65,0

                  IL

                  116,6

                  MA

                  82,6

                  TN

                  139,2

                  TR

                  107,0

                  ZZ

                  102,1

                  0707 00 05

                  AL

                  63,5

                  EG

                  191,6

                  JO

                  258,6

                  MA

                  164,1

                  TR

                  137,5

                  ZZ

                  163,1

                  0709 93 10

                  MA

                  67,0

                  TR

                  126,4

                  ZZ

                  96,7

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  SZ

                  37,7

                  TR

                  61,9

                  UY

                  32,9

                  ZA

                  47,9

                  ZW

                  33,1

                  ZZ

                  45,3

                  0805 20 10

                  MA

                  66,2

                  ZZ

                  66,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  107,2

                  JM

                  168,3

                  TR

                  76,7

                  ZZ

                  117,4

                  0805 50 10

                  TR

                  71,7

                  ZZ

                  71,7

                  0808 10 80

                  BA

                  32,4

                  BR

                  54,7

                  CA

                  135,6

                  CL

                  79,5

                  NZ

                  96,9

                  US

                  93,0

                  ZA

                  99,9

                  ZZ

                  84,6

                  0808 30 90

                  CN

                  82,9

                  TR

                  174,9

                  ZZ

                  128,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1337/2013 ( 2013. gada 13. decembris ), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai

text:
               14.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 335/19

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1337/2013
   (2013. gada 13. decembris),
   ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 26. panta 8. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 2. punktā ir noteikts pienākums uz tās gaļas marķējuma, uz kuru attiecas kombinētās nomenklatūras kodi, kas uzskaitīti minētās regulas XI pielikumā, t. i., svaiga, atdzesēta un saldēta cūkgaļa, aitu vai kazu gaļa un mājputnu gaļa, norādīt izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu.

               (2)

               Ir jāpanāk līdzsvars starp patērētāju nepieciešamību būt informētiem un uzņēmējiem un valsts iestādēm radītajām papildu izmaksām, kuras ietekmē produktu galīgo cenu. Komisijas pasūtītā ietekmes novērtējumā un pētījumā ir izvērtētas vairākas izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanas iespējas, ņemot vērā svarīgākos dzīvnieku dzīves posmus. Rezultāti liecina, ka patērētāji galvenokārt vēlas saņemt informāciju par vietu, kur dzīvnieks audzēts. Vienlaikus, lai sniegtu obligāto informāciju par dzīvnieka dzimšanas vietu, lauku saimniecību līmenī būtu jāizveido jaunas izsekojamības sistēmas, radot attiecīgas izmaksas, bet nokaušanas vietas norādīšanu marķējumā var veikt par pieņemamām izmaksām, vienlaikus sniedzot patērētājam vērtīgu informāciju. Attiecībā uz ģeogrāfisko līmeni rezultāti liecina, ka patērētājiem vissvarīgākā informācija būtu norādītā dalībvalsts vai trešā valsts.

               (3)

               Regulā (ES) Nr. 1169/2011 jēdzienu “izcelsmes valsts” attiecībā uz pārtiku definē saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 23. līdz 26. pantu. Saistībā ar dzīvnieku izcelsmes produktiem šis jēdziens attiecas uz valsti, kurā attiecīgais produkts pilnībā iegūts, un, piemērojot to gaļai, tas nozīmē valsti, kurā dzīvnieks ir dzimis, audzēts un nokauts. Ja pārtikas ražošanā ir bijušas iesaistītas vairākas valstis, minētais jēdziens nozīmē valsti, kurā saistībā ar produktu ir veikta pēdējā būtiskā un ekonomiski pamatotā pārstrāde vai apstrāde. Tomēr tā piemērošana gadījumiem, kad gaļa ir iegūta no dzīvniekiem, kuri ir dzimuši, audzēti un nokauti dažādās valstīs, nenodrošinātu patērētājiem pietiekamu informāciju par gaļas izcelsmi. Tāpēc visos minētajos gadījumos uz marķējuma būtu jāsniedz norāde uz dalībvalsti vai trešo valsti, kurā attiecīgais dzīvnieks ir audzēts tik ilgu laikposmu, kas atbilst būtiskai daļai no parasta katras sugas audzēšanas cikla, kā arī uz dalībvalsti vai trešo valsti, kurā tas ir nokauts. Termins “izcelsme” būtu jāattiecina tikai uz gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kas dzimuši, audzēti un nokauti jeb pilnībā iegūti vienā dalībvalstī vai trešā valstī.

               (4)

               Ja dzīvnieks ir audzēts vairākās dalībvalstīs vai trešās valstīs un ja priekšnosacījumu par audzēšanas laikposma ilgumu nevar izpildīt, būtu jāsniedz atbilstīga norāde uz audzēšanas vietu, tādējādi apmierinot patērētāju vajadzības un izvairoties no nepamatotas marķējuma sarežģīšanas.

               (5)

               Turklāt būtu jāparedz noteikumi par iepakojumiem, kuros ir vienas vai dažādu sugu dzīvnieku gaļa, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri audzēti un nokauti dažādās dalībvalstīs vai trešās valstīs.

               (6)

               Šādai marķēšanas sistēmai vajadzīgi izsekojamības noteikumi par visiem gaļas ražošanas un izplatīšanas posmiem no nokaušanas līdz iepakošanai, lai nodrošinātu saikni starp marķēto gaļu un dzīvnieku vai dzīvnieku grupu, no kura attiecīgā gaļa ir iegūta.

               (7)

               Būtu jāparedz īpaši noteikumi par gaļu, kas importēta no trešām valstīm, kurās marķēšanai vajadzīgā informācija nav pieejama.

               (8)

               Attiecībā uz malto gaļu un atgriezumiem, ņemot vērā to ražošanas procesa īpatnības, uzņēmējiem būtu jāatļauj izmantot vienkāršotu norāžu sistēmu.

               (9)

               Ņemot vērā saskaņā ar šo regulu sniedzamās informācijas komerciālo nozīmību, pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem būtu jāsniedz iespēja marķējumā papildus obligātajām norādēm sniegt citu ar gaļas izcelsmes vietu saistītu informāciju.

               (10)

               Tā kā Regulas (ES) Nr. 1169/2011 attiecīgie noteikumi ir piemērojami no 2014. gada 13. decembra un tās 47. pantā ir noteikts, ka saskaņā ar minēto regulu pieņemtie īstenošanas noteikumi ir piemērojami no katra kalendārā gada 1. aprīļa, šo regulu būtu jāsāk piemērot no 2015. gada 1. aprīļa.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   Šajā regulā ir paredzēti noteikumi par izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu uz tādas svaigas, atdzesētas un sasaldētas cūkgaļas, aitu vai kazu gaļas un mājputnu gaļas marķējuma, uz kuru attiecas kombinētās nomenklatūras kodi, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1169/2011 XI pielikumā.
   2. pants
   Definīcijas
   1.   Šajā regulā piemēro termina “uzņēmējs, kas iesaistīts pārtikas apritē” definīciju, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (3) 3. panta 3. punktā, termina “uzņēmums” definīciju, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (4) 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kā arī terminu “maltā gaļa”, “kautuve” un “gaļas sadalīšanas uzņēmums” definīciju, kas attiecīgi noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (5) I pielikuma 1.13., 1.16. un 1.17. punktā.
   2.   Piemēro arī šādas definīcijas:

               a)

               “atgriezumi” ir sīki tās gaļas gabaliņi, uz kuru attiecas kombinētās nomenklatūras kodi, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1169/2011 XI pielikumā, kuri atzīti par piemērotiem cilvēku uzturam un kurus iegūst vienīgi aplīdzināšanas darbību rezultātā, atkaulojot gaļu no liemeņiem vai izcērtot to;

               b)

               “partija” ir gaļa, uz kuru attiecas kombinētās nomenklatūras kodi, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1169/2011 XI pielikumā, kura ar kaulu vai bez tā izcirstā vai neizcirstā vai samaltā vai nesamaltā veidā iegūta no vienas sugas dzīvniekiem un kura ir izcirsta, malta vai iepakota praktiski identiskos apstākļos.

         3. pants
   Izsekojamība
   1.   Pārtikas apritē iesaistītie uzņēmumi katrā 1. pantā minētās gaļas ražošanas un izplatīšanas posmā ievieš un izmanto identifikācijas un reģistrācijas sistēmu.
   2.   Šo sistēmu piemēro tā, lai nodrošinātu, ka:

               a)

               pastāv saikne starp gaļu un dzīvnieku vai dzīvnieku grupu, no kuras minētā gaļa ir iegūta; kaušanas posmā šīs saiknes nodrošināšana ir kautuves atbildība; un

               b)

               kopā ar gaļu uzņēmējiem, kas darbojas nākamajos ražošanas un izplatīšanas posmos, tiek nosūtīta ar norādēm saistītā informācija, kas minēta attiecīgi 5., 6. vai 7. pantā.

         Katrs pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs ir atbildīgs par identifikācijas un reģistrācijas sistēmas piemērošanu, kā noteikts šā punkta pirmajā daļā, tajā ražošanas un izplatīšanas posmā, kurā tas darbojas.
   Pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji, kuri iepako vai marķē gaļu atbilstīgi 5., 6. vai 7. pantam, nodrošina korelāciju starp partijas kodu, ar kuru identificē patērētājiem vai ēdināšanas iestādēm piegādāto gaļu, un tās gaļas attiecīgo partiju vai partijām, kas veido iepakojumu vai marķēto partiju. Uz visiem iepakojumiem ar vienādu partijas kodu ir vienādas norādes atbilstīgi 5., 6. vai 7. pantam.
   3.   Ar 1. punktā minēto sistēmu reģistrē attiecīgi dzīvnieku, liemeņu vai izcirtņu ievešanu pārtikas apritē iesaistīta uzņēmēja uzņēmumā un izvešanu no tā un nodrošina korelāciju starp ievedumiem un izvedumiem.
   4. pants
   Dzīvnieku grupa
   1.   Šīs īstenošanas regulas 3. pantā minētās dzīvnieku grupas lielumu nosaka atkarībā no:

               a)

               kopā izcirsto liemeņu skaita, kas veido vienu partiju, kura paredzēta attiecīgajam gaļas sadalīšanas uzņēmumam, liemeņu izciršanas gadījumā;

               b)

               liemeņu skaita, kuru gaļa veido vienu partiju, kas paredzēta attiecīgajam gaļas sadalīšanas vai malšanas uzņēmumam, turpmākas sadalīšanas vai malšanas gadījumā.

         2.   Partijas lielums nedrīkst pārsniegt atsevišķa uzņēmuma vienas dienas ražošanas apjomu.
   3.   Izņemot gadījumu, kad piemēro 7. pantu, veidojot partiju, uzņēmumi, kuros izcērt vai maļ gaļu, nodrošina, ka visi vienas partijas liemeņi atbilst dzīvniekiem, kuru gaļu marķē ar identiskām norādēm atbilstīgi 5. panta 1. punktam vai 5. panta 2. punktam.
   5. pants
   Gaļas marķēšana
   1.   Uz tās gaļas marķējuma, kura minēta 1. pantā un kuru paredzēts piegādāt galapatērētājiem un ēdināšanas uzņēmumiem, ir šādas norādes:

               a)

               dalībvalsts vai trešā valsts, kurā dzīvnieks audzēts, norādot “Audzēts: (dalībvalsts vai trešās valsts nosaukums)” saskaņā ar šādiem kritērijiem:

                           i)

                           cūkām:

                                       —

                                       ja dzīvnieks ir nokauts vairāk nekā sešu mēnešu vecumā, norāda dalībvalsti vai trešo valsti, kurā tas atradās pēdējā audzēšanas laikposmā, kas ildzis vismaz četrus mēnešus,

                                       —

                                       ja dzīvnieks ir nokauts mazāk nekā sešu mēnešu vecumā un tā dzīvsvars bija vismaz 80 kilogrami, norāda dalībvalsti vai trešo valsti, kurā tas atradās audzēšanas laikposmā pēc tam, kad dzīvnieks bija sasniedzis 30 kilogramu svaru,

                                       —

                                       ja dzīvnieks ir nokauts mazāk nekā sešu mēnešu vecumā un tā dzīvsvars bija mazāks nekā 80 kilogrami, norāda dalībvalsti vai trešo valsti, kurā tas atradās visu audzēšanas laikposmu;

                           ii)

                           aitām un kazām: norāda dalībvalsti vai trešo valsti, kurā dzīvnieks atradās pēdējā audzēšanas laikposmā, kas ildzis vismaz sešus mēnešus, vai, ja dzīvnieks ir nokauts mazāk nekā sešu mēnešu vecumā, norāda dalībvalsti vai trešo valsti, kurā tas atradās visu audzēšanas laikposmu;

                           iii)

                           mājputniem: norāda dalībvalsti vai trešo valsti, kurā dzīvnieks atradās pēdējā audzēšanas laikposmā, kas ildzis vismaz vienu mēnesi, vai, ja dzīvnieks ir nokauts mazāk nekā viena mēneša vecumā, norāda dalībvalsti vai trešo valsti, kurā tas atradās visu audzēšanas laikposmu pēc tam, kad tika sākta nobarošana;

               b)

               dalībvalsts vai trešā valsts, kurā dzīvnieks nokauts, norādot “Nokauts: (dalībvalsts vai trešās valsts nosaukums)”; un

               c)

               partijas kods, ar kuru identificē patērētājam vai ēdināšanas iestādei piegādāto gaļu.

         Ja a) apakšpunktā minētā audzēšanas laikposma ilgums nav sasniegts nevienā dalībvalstī vai trešā valstī, kurā attiecīgais dzīvnieks audzēts, a) apakšpunktā minēto norādi aizstāj ar norādi “Audzēts vairākās ES dalībvalstīs” vai, ja gaļa vai dzīvnieki ir importēti Savienībā, – ar norādi “Audzēts vairākās valstīs ārpus ES” vai ar norādi “Audzēts ES valstīs un valstīs ārpus ES”.
   Tomēr, ja a) apakšpunktā minētā audzēšanas laikposma ilgums nav sasniegts nevienā dalībvalstī vai trešā valstī, kurā dzīvnieks audzēts, a) apakšpunktā minēto norādi var aizstāt ar norādi “Audzēts: (to dalībvalstu vai trešo valstu saraksts, kurās dzīvnieks audzēts)”, ja pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs kompetentai iestādei pierāda, ka attiecīgais dzīvnieks audzēts minētajās dalībvalstīs vai trešās valstīs.
   2.   Norādes, kas minētas 1. punkta a) un b) apakšpunktā, var aizstāt ar norādi “Izcelsme: (dalībvalsts vai trešās valsts nosaukums)”, ja attiecīgais pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs kompetentajai iestādei pierāda, ka 1. pantā minētā gaļa ir iegūta no dzīvniekiem, kas dzimuši, audzēti un nokauti vienā dalībvalstī vai vienā trešā valstī.
   3.   Ja vienas vai dažādu sugu dzīvnieku gaļas vairākiem gabaliem saskaņā ar 1. un 2. punktu atbilst dažādas marķējuma norādes un tie patērētājam vai ēdināšanas iestādei tiek sniegti vienā iepakojumā, tad marķējumā norāda:

               a)

               attiecīgo dalībvalstu vai trešo valstu sarakstu atbilstīgi 1. vai 2. punktam katrai dzīvnieku sugai;

               b)

               partijas kodu, ar kuru identificē patērētājam vai ēdināšanas iestādei piegādāto gaļu.

         6. pants
   Atkāpes attiecībā uz gaļu no trešām valstīm
   Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta, uz tās gaļas marķējuma, kura minēta 1. pantā, kura importēta laišanai Savienības tirgū un par kuru nav pieejama 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā informācija, ir norāde “Audzēts valstī ārpus ES” un “Nokauts: (trešās valsts nosaukums, kurā dzīvnieks nokauts)”.
   7. pants
   Atkāpes attiecībā uz malto gaļu un atgriezumiem
   Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta, 5. panta 2. punkta un 6. panta, attiecībā uz malto gaļu un atgriezumiem var izmantot šādas norādes:

               a)

               “Izcelsme: ES”, ja maltā gaļa vai atgriezumi ir ražoti tikai no gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri dzimuši, audzēti un nokauti dažādās dalībvalstīs;

               b)

               “Audzēts un nokauts: ES”, ja maltā gaļa vai atgriezumi ir ražoti tikai no gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri audzēti un nokauti dažādās dalībvalstīs;

               c)

               “Audzēts un nokauts: ārpus ES”, ja maltā gaļa vai atgriezumi ir ražoti tikai no Savienībā importētas gaļas;

               d)

               “Audzēts: ārpus ES” un “Nokauts: ES”, ja maltā gaļa vai atgriezumi ir ražoti tikai no gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri importēti Savienībā kā dzīvnieki nokaušanai un kuri nokauti vienā vai dažādās dalībvalstīs;

               e)

               “Audzēts un nokauts: ES un ārpus ES”, ja maltā gaļa vai atgriezumi ir ražoti no:

                           i)

                           gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri audzēti un nokauti vienā vai dažādās dalībvalstīs, un no Savienībā importētas gaļas; vai

                           ii)

                           gaļas, kas iegūta no Savienībā importētiem dzīvniekiem, kuri nokauti vienā vai dažādās dalībvalstīs.

         8. pants
   Brīvprātīga papildu informācija uz marķējuma
   Pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji var papildināt 5., 6. vai 7. pantā minētās norādes, sniedzot papildu informāciju par gaļas izcelsmes vietu.
   Pirmajā daļā minētā papildu informācija nedrīkst būt pretrunā 5., 6. vai 7. pantā minētajām norādēm, un šī papildu informācija atbilst Regulas (ES) Nr. 1169/2011 V nodaļas noteikumiem.
   9. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2015. gada 1. aprīļa. To nepiemēro gaļai, kas ir likumīgi laista Savienības tirgū pirms 2015. gada 1. aprīļa, līdz tās krājumi ir beigušies.
   Tā uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

      Briselē, 2013. gada 13. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 907/2011 ( 2011. gada 6. septembris ), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

text:
               9.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 232/29

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 907/2011
   (2011. gada 6. septembris),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   ņemot vērā Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010 (2010. gada 29. novembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu (2), un jo īpaši tās 4. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               (1)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1105/2010 Padome piemēroja galīgu antidempinga maksājumu tādu augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi) importam, kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavedieniem ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00 (“attiecīgais ražojums”).

               (2)

               Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts antidempinga maksājums (“sākotnēja izmeklēšana”) ĶTR, tika izveidota Ķīnas ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem tika noteiktas individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 0 % līdz 5,5 %, savukārt pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 5,3 % apmērā. Diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, tika veikta atsevišķa pārbaude pamatregulas 17. panta 3. punkta nozīmē; šiem uzņēmumiem noteiktās maksājuma likmes bija 0 % un 9,8 %. ĶTR noteikto maksājuma likmi 9,8 % apjomā piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem.

               (3)

               Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pants paredz iespēju jaunajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst minētajā pantā paredzētajiem kritērijiem, noteikt tādu pašu maksājuma likmi kā uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, t. i., 5,3 %.

         B.   JAUNO RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU PIEPRASĪJUMI

               (4)

               Divi uzņēmumi (“pieteikuma iesniedzēji”) prasīja, lai tiem piemēro “jauna ražotāja eksportētāja režīmu” (“JRER”).

               (5)

               Lai noteiktu katra pieteikuma iesniedzēja atbilstību JRER piešķiršanas kritērijiem, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā, tika veikta pārbaude, kurā pārliecinājās, vai pieteikuma iesniedzējs:

                           —

                           ir attiecīgā ražojuma ražotājs ĶTR,

                           —

                           izmeklēšanas periodā, kurš ir pasākumu pamatā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam), neeksportēja uz Savienību attiecīgo ražojumu,

                           —

                           nav saistīts ne ar vienu ĶTR eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar minēto regulu noteiktie pasākumi,

                           —

                           pēc izmeklēšanas perioda, kurš ir pasākumu pamatā, faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu.

               (6)

               Pieteikuma iesniedzējiem nosūtīja anketas un lūdza tos sniegt pierādījumus, lai apliecinātu to atbilstību iepriekš minētajiem kritērijiem.

               (7)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu, vai ir nodrošināta atbilstība Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā minētajiem kritērijiem. Divu pieteikuma iesniedzēju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi:

                           —

                              Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd,

                           —

                              Amann Twisting Yancheng Co. Ltd.

         C.   KONSTATĒJUMI

               (8)

               Pieteikuma iesniedzēja Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd sniegtās informācijas pārbaudē tika konstatēts, ka tas sniedzis pietiekamus pierādījumus, lai apliecinātu tā atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantu šim pieteikuma iesniedzējam varēja piemērot tādu pašu vidējo svērto maksājuma likmi kā uzņēmumiem, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē (t. i., 5,3 %), un tas būtu jāiekļauj minētās regulas 1. panta 2. punktā iekļautajā ražotāju eksportētāju sarakstā.

               (9)

               Otra pieteikuma iesniedzēja Amann Twisting Yancheng Co. Ltd sniegtās informācijas pārbaudē tika konstatēts, ka tas nav sniedzis pietiekamus pierādījumus, lai apliecinātu tā atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. Jo īpaši, izmeklēšanas laikā tika atklāts, ka galveno ražošanas procesā izmantoto izejvielu (augstas stiprības poliestera pavedienus) pieteikuma iesniedzējs pats neražo, bet iepērk no nesaistītiem piegādātājiem. Pieprasījuma iesniedzējs, apstrādājot pavedienus, piemēro dažādus ražošanas posmus, tostarp savīšanu, un beigās eksportē tos kā attiecīgo ražojumu. Tā kā pieteikuma iesniedzējs attiecīgo ražojumu neražoja, bet tikai to apstrādāja, tika secināts, ka Amann Twisting Yancheng Co. Ltd nevar tikt uzskatīts par attiecīgā ražojuma ražotāju. Līdz ar to tas neatbilst JRER piešķiršanas prasībai par to, ka uzņēmumam, kas to pieprasa, ir jābūt attiecīgā ražojuma “ražotājam”.

               (10)

               Tāpēc tā pieprasījumu piešķirt JRER noraidīja.

         D.   IZMAIŅAS TO UZŅĒMUMU SARAKSTĀ, KURIEM PIEŠĶIRTAS INDIVIDUĀLAS MAKSĀJUMA LIKMES

               (11)

               Ņemot vērā 8. apsvērumā minētos izmeklēšanas konstatējumus, tiek secināts, ka uzņēmums Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd būtu jāpievieno Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 1. panta 2. punktā minētajam to individuālo uzņēmumu sarakstam, kuriem piemēro maksājuma likmi 5,3 % apmērā.

               (12)

               Pieteikumu iesniedzēji un Savienības ražošanas nozare ir informēti par izmeklēšanas konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt komentārus.

               (13)

               Visa ieinteresēto personu sniegtā informācija un argumenti tika analizēti un, ja tie bija pamatoti, pilnībā ņemti vērā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1105/2010 1. panta 2. punktā minēto pielikumu aizstāj ar šādu:

         “PIELIKUMS

            ĶĪNAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS, TAČU NETIKA IEKĻAUTI IZLASĒ

               Taric papildu kods A977

                     Uzņēmuma nosaukums

                     Pilsēta

                        Heilongjiang Longdi Co. Ltd

                        Harbin

                        Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

                        Wujiang

                        Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

                        Jiaxing

                        Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

                        Shanghai

                        Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

                        Shaoxing

                        Sinopec Shanghai Petrochemical Company

                        Shanghai

                        Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

                        Wuxi”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 6. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 315, 1.12.2010., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1380 (2016. gada 16. augusts) par atkāpi no Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 2. punkta a) apakšpunkta saistībā ar izcelsmes noteikumiem, kuri jāpiemēro reģionālajai kumulācijai attiecībā uz Ekvadoras izcelsmes tunzivīm

text:
               17.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 222/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1380
   (2016. gada 16. augusts)
   par atkāpi no Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 2. punkta a) apakšpunkta saistībā ar izcelsmes noteikumiem, kuri jāpiemēro reģionālajai kumulācijai attiecībā uz Ekvadoras izcelsmes tunzivīm
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 64. panta 6. punktu un 66. panta b) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Savienība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1384/2014 (2) kā abpusēju pagaidu režīmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim piešķīra Ekvadorai tarifa preferences, lai novērstu liekus tirdzniecības traucējumus starp Savienību un Ekvadoru pēc tam, kad 2014. gada 12. decembrī tika parafēts Protokols par Ekvadoras pievienošanos Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (3).

               (2)

               Preferencēm, kas piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014, piemēro izcelsmes noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (4) I daļas IV sadaļas 2. nodaļas 1. iedaļā, tostarp noteikumus par izcelsmes reģionālo kumulāciju grupai, kurā ietilpst Bolīvija, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Kolumbija, Kostarika, Nikaragva, Panama, Peru, Salvadora un Venecuēla. No 2014. gada 1. janvāra reģionālo kumulāciju varēja piemērot tikai tām vienas reģionālās grupas valstīm, kuras laikā, kad tika veikta eksportēšana uz Savienību, guva labumu no vispārējās preferenču sistēmas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 978/2012 (5).

               (3)

               Regula (EEK) Nr. 2454/93 no 2016. gada 1. maija ir atcelta, un izcelsmes noteikumi, kas piemērojami Ekvadoras izcelsmes precēm piešķirtajām tarifa preferencēm, kopš minētās dienas ir izklāstīti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (6) II sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļas 2. un 3. apakšiedaļā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (7) II sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļas 2.–9. apakšiedaļā. Attiecībā uz kumulāciju Deleģētā regula (ES) 2015/2446 paredz tādus pašus noteikumus kā Regula (EEK) Nr. 2454/93.

               (4)

               Kolumbija, Peru, Kostarika, Salvadora, Gvatemala, Hondurasa, Nikaragva un Panama, kuras kopā ar Ekvadoru ir iekļautas vienā reģionālajā grupā, no 2016. gada 1. janvāra vairs nevar izmantot vispārējo preferenču sistēmu. Tāpēc sagatavotas vai konservētas tunzivis un svītrainās tunzivis, kas klasificētas preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas (HS) apakšpozīcijā 1604 14, un sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus ģints zivis, kas klasificētas kombinētās nomenklatūras (KN) apakšpozīcijā 1604 20 70, no 2016. gada 1. janvāra vairs nevar uzskatīt par Ekvadoras izcelsmes materiāliem atbilstoši reģionālajai kumulācijai ar minētajām valstīm, ko veic, īstenojot tarifa preferences, kas piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014.

               (5)

               Ekvadora 2016. gada 4. aprīlī iesniedza pieprasījumu piemērot atkāpi no preferenciālās izcelsmes noteikumiem, lai tās zivju apstrādes nozare, nosakot HS apakšpozīcijā 1604 14 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju un svītraino tunzivju un KN apakšpozīcijā 1604 20 70 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju, svītraino tunzivju vai citu Euthynnus ģints zivju izcelsmi, varētu uzskatīt materiālus, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā, par Ekvadoras izcelsmes materiāliem, pamatojoties uz reģionālo kumulāciju. Atkāpi pieprasīja piemērot no 2016. gada 1. janvāra. Papildinformācija par šo sākotnējo pieprasījumu tika iesniegta 2016. gada 30. jūnijā.

               (6)

               Ekvadora savā pieprasījumā piemērot atkāpi paskaidroja, ka, lai ražotu sagatavotas un konservētas tunzivis, kuras tā eksportē uz Savienību, ievērojami daudzumi neapstrādātu tunzivju tiek iegūti Centrālamerikas un Andu reģiona valstīs. Ja Ekvadorai nebūs iespēju veikt kumulāciju ar šo vienu reģionālo grupu, Ekvadoras izcelsmes sagatavotu un konservētu tunzivju eksports uz Savienību samazināsies par 30 %.

               (7)

               Ekvadoras piekrasti 2016. gada 16. aprīlī skāra 7,8 magnitūdas stipra zemestrīce. Tā bija ļoti jūtama Manabi provincē un Mantas apgabalos, kuros visaktīvāk noris Ekvadoras zvejniecības nozares darbība. Tika ziņots par lieliem, tostarp arī galvenajai infrastruktūrai radītiem, materiālajiem zaudējumiem, kas vēl vairāk pasliktina situāciju zivju apstrādes nozarē Ekvadorā.

               (8)

               Ņemot vērā minētos apstākļus, Ekvadoras pieprasījumā sniegto pamatojumu un zemestrīces turpmāko negatīvo ietekmi uz šīs valsts zivju apstrādes nozari, būtu jānosaka, ka Ekvadora var izmantot pagaidu atkāpi no prasības, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 952/2013 64. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu. Līdz ar to būtu jāuzskata, ka materiāliem, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā un ko izmanto HS apakšpozīcijā 1604 14 klasificētu sagatavotu un konservētu tunzivju un svītraino tunzivju un KN apakšpozīcijā 1604 20 70 klasificētu sagatavotu vai konservētu tunzivju, svītraino tunzivju vai citu Euthynnus ģints zivju ražošanai, ir Ekvadoras izcelsme ar noteikumu, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi.

               (9)

               Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukšanas un atvieglotu Ekvadorai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1384/2014 piešķirto tarifa preferenču mērķu sasniegšanu, pagaidu atkāpei būtu jāaptver laikposms no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

               (10)

               Ņemot vērā izcelsmes apliecinājumu, ko drīkst izmantot materiāliem, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā un Panamā, kumulāciju turklāt drīkst piemērot, pamatojoties uz izcelsmes apliecinājumu, kas attiecīgi paredzēts Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, vai Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (8).

               (11)

               Lai pasākumi, kas jāveic, piemērojot kumulāciju ar Kolumbiju, Peru, Kostariku, Salvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Nikaragvu un Panamu, darbotos pareizi, Ekvadorai būtu jānodrošina, ka ir ieviesti pasākumi administratīvās sadarbības jomā.

               (12)

               Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tikusi izmantota, Ekvadoras iestādēm atkāpes piemērošanas termiņa beigās būtu jāpaziņo Komisijai informācija par atkāpes ietvaros izdotajiem A veidlapas izcelsmes sertifikātiem.

               (13)

               Lai izvairītos no turpmākiem kavējumiem saistībā ar atkāpes īstenošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

               (14)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Īstenojot kumulāciju, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 2454/93 86. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un atkāpjoties no minētās regulas 86. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Ekvadora laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim ir tiesīga izmantot materiālus, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā vai Panamā, lai ražotu sagatavotas vai konservētas tunzivis un svītrainās tunzivis, kas klasificētas HS apakšpozīcijā 1604 14, un sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus ģints zivis, kas klasificētas KN apakšpozīcijā 1604 20 70.
   Pirmajā daļā minēto produktu izcelsmes apliecinājumu sagatavo saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 97.l pantu.
   2.   Īstenojot kumulāciju, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 55. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un atkāpjoties no minētās regulas 55. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Ekvadora laikposmā no 2016. gada 1. maija līdz 31. decembrim ir tiesīga izmantot materiālus, kuru izcelsme ir Kolumbijā, Peru, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Nikaragvā vai Panamā, lai ražotu sagatavotas vai konservētas tunzivis un svītrainās tunzivis, kas klasificētas HS apakšpozīcijā 1604 14, un sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus ģints zivis, kas klasificētas KN apakšpozīcijā 1604 20 70.
   Pirmajā daļā minēto produktu izcelsmes apliecinājumu sagatavo saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 2015/2447 76. pantu.
   3.   Ekvadoras kompetentās iestādes, kurām prasa izdot A veidlapas izcelsmes sertifikātu par 1. un 2. punktā minētajiem produktiem, drīkst izmantot arī pārvadājumu sertifikātu EUR.1, ko Kolumbijas, Peru, Kostarikas, Salvadoras, Gvatemalas, Hondurasas, Nikaragvas vai Panamas kompetentās iestādes izdevušas saskaņā ar noteikumiem attiecīgi Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, vai Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses.
   4.   Ekvadora nodrošina, ka administratīvās sadarbības jomā ir ieviesti pasākumi, kas jāveic, piemērojot kumulāciju ar Kolumbiju, Peru, Kostariku, Salvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Nikaragvu un Panamu.
   5.   Tiek uzskatīts, ka atsauce uz “īpašiem apstākļiem” Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 74. panta 2. punkta a) apakšpunktā attiecas uz 1. un 2. punktā minētajiem produktiem, kuriem eksportēšanas laikā netika izdots A veidlapas izcelsmes sertifikāts.
   2. pants
   Ekvadoras kompetentās iestādes līdz 2017. gada 31. janvārim nosūta Komisijai pārskatu par daudzumiem un vērtībām, par kurām 1. panta 1. un 2. punktā minētās atkāpes nolūkos ir izdoti A veidlapas izcelsmes sertifikāti, un norāda šo sertifikātu kārtas numurus.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 16. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1384/2014 par tarifa režīmu Ekvadoras izcelsmes precēm (OV L 372, 30.12.2014., 5. lpp.).

      (3)  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

      (4)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

      (6)  Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

      (7)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

      (8)  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1051/2012 ( 2012. gada 8. novembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               9.11.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 310/47

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1051/2012
   (2012. gada 8. novembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 8. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  36,4

                  MA

                  37,6

                  MK

                  30,8

                  TR

                  65,0

                  ZZ

                  42,5

                  0707 00 05

                  AL

                  31,8

                  TR

                  77,5

                  ZZ

                  54,7

                  0709 93 10

                  TR

                  94,7

                  ZZ

                  94,7

                  0805 20 10

                  PE

                  72,2

                  ZA

                  152,8

                  ZZ

                  112,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  AR

                  96,7

                  HR

                  51,5

                  PE

                  42,6

                  TR

                  74,9

                  UY

                  101,2

                  ZA

                  174,3

                  ZZ

                  90,2

                  0805 50 10

                  AR

                  60,7

                  TR

                  89,1

                  ZA

                  98,8

                  ZZ

                  82,9

                  0806 10 10

                  BR

                  271,2

                  PE

                  308,9

                  TR

                  153,1

                  US

                  264,9

                  ZZ

                  249,5

                  0808 10 80

                  CL

                  151,5

                  CN

                  83,7

                  MK

                  34,4

                  NZ

                  136,8

                  ZA

                  141,9

                  ZZ

                  109,7

                  0808 30 90

                  CN

                  90,7

                  TR

                  112,8

                  ZZ

                  101,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1118/2012 ( 2012. gada 28. novembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (东山白芦笋 ( Dongshan Bai Lu Sun ) (AĢIN))

text:
               30.11.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 330/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1118/2012
   (2012. gada 28. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( (Dongshan Bai Lu Sun) (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

            Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Ķīnas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “
                   (Dongshan Bai Lu Sun)” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 28. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 99, 3.4.2012., 14. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      ĶĪNA

          (Dongshan Bai Lu Sun) (AĢIN)