title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 501/2013 ( 2013. gada 29. maijs ), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, attiecina uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme

text:
               5.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 153/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 501/2013
   (2013. gada 29. maijs),
   ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, attiecina uz tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem velosipēdiem ir deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes velosipēdu importu. Pēc pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta atbilstīgi pamatregulas 13. pantam, šis maksājums ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (3) tika attiecināts arī uz konkrētu ĶTR izcelsmes velosipēdu daļu importu. Turklāt tika nolemts, pamatojoties uz pamatregulas 13. panta 2. punktu, izveidot “atbrīvojumu sistēmu”. Sistēma sīkāk aprakstīta Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97 (4).

               (2)

               Pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1524/2000 (5) nolēma paturēt spēkā iepriekš minētos pasākumus.

               (3)

               Pēc starpposma pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (6) nolēma palielināt spēkā esošo antidempinga maksājumu līdz 48,5 %.

               (4)

               Pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kas notika atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, 2011. gada oktobrī Padome ar Regulu (ES) Nr. 990/2011 (7) nolēma minētos pasākumus paturēt spēkā (“spēkā esošie pasākumi”).

               (5)

               Komisija 2012. gada martā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (8), paziņoja par ĶTR izcelsmes velosipēdu importam Savienībā piemērojamo antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un 13. panta 4. punktu.

               (6)

               Pēc starpposma pārskatīšanas, kas notika saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu, Padome 2013. gada maijā, pieņemot Regulu (ES) Nr. 502/2013 (9), grozīja Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 990/2011, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam.

               (7)

               Komisija 2012. gada aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (10), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importu Savienībā saskaņā ar Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009 (11) 10. pantu.

               (8)

               Komisija 2012. gada novembrī paziņojumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (12), informēja, ka pretapiešanas izmeklēšanā gūtos konstatējumus var izmantot 7. apsvērumā minētajā antisubsidēšanas izmeklēšanā.

               (9)

               Komisija 2013. gada maijā ar Lēmumu 2013/227/ES (13) izbeidza 7. apsvērumā minēto antisubsidēšanas procedūru, nenosakot pasākumus.

         1.2.   Pieprasījums

               (10)

               Komisija 2012. gada 14. augustā saņēma pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas noteikti attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu, un noteikt pienākumu reģistrēt tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas un kam ir vai nav deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme.

               (11)

               Pieprasījumu iesniedza Eiropas Velosipēdu ražotāju asociācija (EBMA) trīs Savienības velosipēdu ražotāju vārdā: In Cycles – Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, SC, EUROSPORT DHS S.A. un MAXCOM Ltd.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (12)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju secinājusi, ka pastāv pietiekami prima facie pierādījumi, kas pamato izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, Komisija nolēma izmeklēt ĶTR izcelsmes velosipēdu importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu un noteikt pienākumu reģistrēt tādu velosipēdu importu, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas un kam ir vai nav deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme.

               (13)

               Izmeklēšana tika sākta 2012. gada 25. septembrī, pieņemot Komisijas Regulu (ES) Nr. 875/2012 (14) (“izmeklēšanas sākšanas regula”).

               (14)

               Komisijas rīcībā esošie prima facie pierādījums liecina par ievērojamām pārmaiņām tirdzniecības modelī saistībā ar eksportu no ĶTR, Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas uz Savienību pēc antidempinga maksājuma palielināšanas attiecībā uz tā ražojuma importu, uz kuru attiecas 3. apsvērumā minētā Padomes Regula (EK) Nr. 1095/2005. Pārmaiņas tirdzniecības modelī notikušas bez pietiekama iemesla vai pamatojuma, ja neņem vērā maksājuma palielināšanu.

               (15)

               Izrādījās, ka pārmaiņas saistītas ar ĶTR izcelsmes velosipēdu pārsūtīšanu uz Savienību caur Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju un ar velosipēdu montāžas operācijām Indonēzijā, Šrilankā un Tunisijā.

               (16)

               Turklāt pierādījumi liecina par to, ka uz konkrēto ražojumu attiecināto antidempinga pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan attiecībā uz daudzumu, gan attiecībā uz cenām. Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma imports ir aizstāts ar ievērojamu izmeklējamā ražojuma importa apjomu. Turklāt bija pietiekami pierādījumi tam, ka izmeklējamie ražojumi piedāvāti par cenām, kas zemākas par kaitējumu neradošo cenu, kura tika noteikta ar spēkā esošajiem pasākumiem saistītajā izmeklēšanā.

               (17)

               Visbeidzot bija pierādījumi tam, ka, salīdzinot ar iepriekš noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību, izmeklējamais ražojums tiek piedāvāts par dempinga cenām.

         1.4.   Izmeklēšana

               (18)

               Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja ĶTR, Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas iestādēm, ražotājiem/eksportētājiem šajās valstīs, zināmajiem attiecīgajiem Savienības importētājiem un Savienības ražošanas nozarei.

               (19)

               Atbrīvojuma veidlapas tika nosūtītas Komisijai zināmajiem ražotājiem/eksportētājiem Indonēzijā, Malaizijā, Šrilankā un Tunisijā vai ar Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas pārstāvniecību Eiropas Savienībā starpniecību. Aptaujas anketas tika izsūtītas Komisijai zināmajiem ražotājiem/eksportētājiem ĶTR vai ar ĶTR pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību. Aptaujas anketas tika nosūtītas arī zināmajiem nesaistītajiem importētājiem Savienībā.

               (20)

               Ieinteresētajām personām tika sniegta iespēja izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā tiktu piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

               (21)

               Četri Indonēzijas ražotāji/eksportētāji, viens Malaizijas ražotājs/eksportētājs, seši Šrilankas ražotāji/eksportētāji un divi Tunisijas ražotāji/eksportētāji iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas. Ķīnas ražotāji/eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Aizpildītas anketas iesniedza trīs nesaistīti Savienības importētāji.

               (22)

               Komisija veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

                           —

                              P. T. Insera Sena, Budurana, Sidoardžo, Indonēzija,

                           —

                              Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Drijoredžo, Gresika, Austrumjava, Indonēzija,

                           —

                              P. T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Rietumdžakarta, Indonēzija,

                           —

                              P. T. Chin Haur, Tanerana, Indonēzija,

                           —

                              Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampara, Peraka, Malaizija,

                           —

                              Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Pānadura, Šrilanka,

                           —

                              BSH Ventures Limited, Kolombo, Šrilanka,

                           —

                              City Cycle Industries, Kolombo, Šrilanka,

                           —

                              Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Veliketija Pamunugama, Šrilanka,

                           —

                              Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunajaka, Šrilanka,

                           —

                              Samson Bikes (Pvt) Ltd, Kolombo, Šrilanka,

                           —

                              Mediterranean United Industries, Bū Hadžera, Monastīra, Tunisija,

                           —

                              Euro Cycles, Sūsa, Tunisija.

         1.5.   Pārskata periods un izmeklēšanas periods

               (23)

               Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2004. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. augustam (“IP”). Dati par IP tika vākti, lai izmeklētu, inter alia, iespējamās pārmaiņas tirdzniecības modelī pēc antidempinga maksājuma palielināšanas 2005. gadā. Lai pārbaudītu spēkā esošo pasākumu iespējamo samazināto koriģējošo ietekmi un dempinga pastāvēšanu, tika vākti sīkāki dati par pārskata periodu no 2011. gada 1. septembra līdz 2012. gada 31. augustam (“PP”).

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (24)

               Lai novērtētu, vai pasākumi tiek apieti, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu secīgi analizēja, vai ir vērojamas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, trīs attiecīgajām valstīm un Savienību; vai šīs pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma uzlikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un vai vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. pantu ir pierādījumi par dempingu attiecībā uz līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.

         2.2.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

               (25)

               Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes nemotorizēti divriteņi un citi velosipēdi (ieskaitot kravas trīsriteņus, bet ne vienriteņus), uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (“attiecīgais ražojums”).

               (26)

               Izmeklējamais ražojums ir tas pats ražojums, kas definēts iepriekšējā apsvērumā, bet nosūtīts no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šim ražojumam deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme, un kam pašreiz piemēro tos pašus KN kodus, kuri piešķirti attiecīgajam ražojumam (“izmeklējamais ražojums”).

               (27)

               Izmeklēšanā konstatēts, ka iepriekš definētajiem velosipēdiem, kas eksportēti no ĶTR uz Savienību, un velosipēdiem, kas uz Savienību nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, piemīt vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un lietojums un ka tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         2.3.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjoma noteikšana

   2.3.1.   Indonēzija

               (28)

               Četri Indonēzijas uzņēmumi, kas iesniedza pieprasījumu par atbrīvojuma piešķiršanu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, PP nodrošināja 91 % no kopējā Indonēzijas importa Savienībā. Kopējais importa apjoms no Indonēzijas tika noteikts, pamatojoties uz Comext datiem (15).

               (29)

               Viena uzņēmuma iesniegtos datus nebija iespējams pārbaudīt, jo šis uzņēmums apgalvoja, ka nav saglabājis atbrīvojuma veidlapas aizpildīšanā izmantotās darba uzskaites lapas. Tāpēc uzņēmums nespēja paskaidrot un pierādīt to, kā iegūti sniegtie dati. Turklāt uzņēmuma iesniegtie dati izrādījās neuzticami, jo, pārbaudot un atkārtoti aprēķinot iesniegtās rādītāju vērtības, pamatojoties uz uzņēmuma telpās pieejamiem grāmatvedības datiem, konstatēts, ka šie rādītāji (piemēram, pirkumi, ražošanas apjoms) ir neprecīzi. Turklāt izmeklēšanā atklāts, ka uzņēmuma pārdošanas vadītāju faktiski vienlaikus nodarbina arī Ķīnas velosipēdu ražotājs, kurš bija galvenais šā Indonēzijas uzņēmuma izejmateriālu (velosipēdu daļu) piegādātājs.

               (30)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu uzņēmums tika informēts par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju, un tam tika dots ierobežots laiks piezīmju sniegšanai.

               (31)

               Uzņēmums apgalvoja, ka tas bijis ļoti atsaucīgs, sniegdams visus pieprasītos dokumentus, izņemot darba uzskaites lapas, kas iepriekš neesot pieprasītas. Tomēr darba uzskaites lapas tika pieprasītas vēstulē, kas nosūtīta pirms pārbaudes veikšanas uz vietas. Uzņēmums apgalvoja arī, ka ražošanas un pirkšanas vērtību aprēķinu ietekmējuši nepareizi darbinieka paskaidrojumi un ka eksporta darījumu pārbaude bijusi pareiza. Šajā sakarībā būtu jānorāda, ka, lai arī saņemti vairāki paskaidrojumi no darbiniekiem, uz vietas iegūtie skaitliskie rādītāji nesakrita ar atbrīvojuma veidlapā sniegtajiem skaitliskajiem rādītājiem. Ciktāl tas attiecas uz eksporta darījumu vērtību, salīdzināšana patiešām bija pareiza. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā darbinieki, kas piedalījās pārbaudē, nespēja paskaidrot atbrīvojuma veidlapā norādīto skaitlisko rādītāju avotu, ne arī to, kā šie skaitliskie rādītāji tika apkopoti. Uzņēmums arī apstiprināja, ka pārdošanas vadītājs vienlaikus strādā arī pie Ķīnas velosipēdu ražotāja.

               (32)

               Tāpēc uzņēmuma sniegtā informācija netika ņemta vērā.

               (33)

               Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par šo uzņēmumu tādējādi tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tika uzskatīts, ka pārējie trīs uzņēmumi ir izmeklēšanā sadarbojušies.

         2.3.2.   Malaizija

               (34)

               Vienīgais Malaizijas uzņēmums, kas iesniedza atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, PP nodrošināja 20 %–30 % no kopējā Malaizijas importa Savienībā. Velosipēdu kopējais importa apjoms no Malaizijas Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Comext datiem. Tika uzskatīts, ka šis uzņēmums ir izmeklēšanā sadarbojies.

         2.3.3.   Šrilanka

               (35)

               Seši Šrilankas uzņēmumi, kas iesniedza atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, PP nodrošināja 69 % no kopējā Šrilankas importa Savienībā. Kopējais importa apjoms no Šrilankas tika noteikts, pamatojoties uz Comext datiem.

               (36)

               Viens uzņēmums izmeklēšanas laikā atsauca atbrīvojuma pieprasījumu, pamatojoties uz velosipēdu ražošanas pārtraukšanu Šrilankā. Tāpēc ar šo uzņēmumu saistītie dati netika ņemti vērā.

               (37)

               Otrā uzņēmuma sadarbība tika uzskatīta par nepietiekamu. Uzņēmums bija iesniedzis nepārbaudāmus datus, jo nebija iespējams uzticami novērtēt uzņēmuma iepirkto Ķīnas izcelsmes daļu vērtību un apjomu. Turklāt ražošanas procesā izmantoto daļu vērtību un apjomu nebija iespējams pārbaudīt arī tāpēc, ka tās iepirka trešā persona un uzņēmumam tās tika vienīgi nosūtītas montāžai.

               (38)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu uzņēmums tika informēts par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju, un tam tika dots ierobežots laiks piezīmju sniegšanai. Uzņēmums piezīmes nesniedza.

               (39)

               Arī vēl viena cita uzņēmuma sadarbība tika atzīta par nepietiekamu. Sniegto informāciju nevarēja pārbaudīt uz vietas, jo uzņēmums neizpauda būtisko informāciju. Konkrētāk, tas nebija sagatavojis informāciju, kas tika skaidri pieprasīta pirms pārbaudes uz vietas, piemēram, darba uzskaites lapas vai saistīto uzņēmumu sarakstu, tādējādi tika kavēts pārbaudes process. No otras puses, tika konstatēts, ka uzņēmuma norādītā vietējas izcelsmes daļu iepirkuma vērtība nav uzticama, proti, izmeklēšanā tika atklātas vismaz dažas tādas saites starp uzņēmumu un tā velosipēdu daļu vietējo piegādātāju, kas pārsniedza parastās pircēju un pārdevēju attiecības un kuras uzņēmums nevarēja izskaidrot.

               (40)

               Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu uzņēmums tika informēts par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju, un tam tika dots ierobežots laiks piezīmju sniegšanai. Atbildē uzņēmums apstrīdēja konstatējumus un iesniedza papildu pierādījumus un paskaidrojumus. Nevienu no jauniesniegtajiem pierādījumiem nevarēja pieņemt. Vispirms tāpēc, ka tos nevarēja pārbaudīt, jo tie tika iesniegti pēc uzņēmuma apmeklējuma. Lielākoties tika konstatēts, ka jauniesniegtie pierādījumi nesaskan ar skaidrojumiem un pierādījumiem, kas tika gūti uz vietas. Tika konstatēts, ka jauniesniegtie skaidrojumi nav pietiekami, jo tie neattiecas uz galvenajiem izmeklējamajiem jautājumiem, proti, nebija skaidrojumu par saistītajiem uzņēmumiem.

               (41)

               Tāpēc attiecīgā uzņēmuma sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā.

               (42)

               Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par šo uzņēmumu tādējādi tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

         2.3.4.   Tunisija

               (43)

               Saskaņā ar Comext datiem divi Tunisijas uzņēmumi, kas iesniedza atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, PP nodrošināja visu importu no Tunisijas uz Savienību. Tika uzskatīts, ka šie uzņēmumi ir izmeklēšanā sadarbojušies.

         2.3.5.   Ķīnas Tautas Republika

               (44)

               Iepriekš 21. apsvērumā jau minēts, ka Ķīnas ražotāji/eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc konstatējumi par attiecīgā ražojuma importu Savienībā, no vienas puses, un velosipēdu eksportu no Ķīnas uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju, no otras puses, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Attiecībā uz importu Savienībā tika izmantoti Comtex dati par importu. Lai noteiktu eksporta apjomu no ĶTR uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju, tika izmantota Ķīnas oficiālā statistika.

         2.4.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī

   2.4.1.   Imports Savienībā no ĶTR, Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas

               (45)

               Attiecīgā ražojuma imports Savienībā no ĶTR samazinājās par 38,2 % kopš 2005. gada, proti, pēc antidempinga pasākumu pastiprināšanas 2005. gada jūlijā, un turpināja samazināties turpmākajos gados. IP imports no ĶTR kopumā ir samazinājies vairāk nekā par 80 %.

               (46)

               Vienlaikus izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Indonēzijas ir pieaudzis kopš 2005. gada, un 2006. gadā tas bija jau vairāk nekā divas reizes lielāks par 2004. gada rādītāju. Importa apjoms turpināja pieaugt, izņemot 2009. gadu, lai arī tad importa līmenis ievērojami pārsniedza 2004. gada līmeni. Kopš 2009. gada līdz PP importa apjoms turpināja nepārtraukti pieaugt. Salīdzinājumā ar 2004. gadu PP imports no Indonēzijas bija palielinājies par 157 %.

               (47)

               Pirms antidempinga maksājuma palielināšanas 2005. gada jūlijā izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Malaizijas bija niecīgs. Tas ievērojami pieauga 2005. gadā (vairāk nekā divsimt reižu), 2009. gadā samazinājās par 46 %, bet 2010. gadā atkal pieauga par 38 %. Lai gan 2011. gadā un PP imports no Malaizijas samazinājās, PP tas joprojām ievērojami pārsniedza importa līmeni, kāds bija pirms antidempinga pasākumu pastiprināšanas 2004. gadā, proti, 185 158 velosipēdi salīdzinājumā ar 10 749 velosipēdiem 2004. gadā jeb pieaugums par 1 623 %.

               (48)

               Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Šrilankas ievērojami pieauga pēc antidempinga maksājuma palielināšanas 2005. gadā, un turpmākajos gados pieauga gandrīz par 500 %, augstāko līmeni sasniedzot 2010. gadā. Izmeklējamā ražojuma imports no Šrilankas samazinājās 2011. gadā un PP, taču arī tad tas ievērojami pārsniedza importa līmeni, kāds bija pirms antidempinga pasākumu pastiprināšanas 2004. gadā, proti, laikposmā no 2004. gada līdz PP imports no Šrilankas pieauga par 282 %.

               (49)

               Visbeidzot, attiecīgā ražojuma imports Savienībā no Tunisijas 2005. gadā, t. i., pēc antidempinga maksājumu paaugstināšanas, pieauga gandrīz par 30 %, bet 2006. gadā – vairāk nekā par 20 %. Laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam importa apjoms pieauga vairāk nekā divas reizes, augstāko līmeni sasniedzot 2007. gadā. Laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam imports samazinājās, bet 2011. gadā tas atkal pieauga un PP atkal nedaudz samazinājās. IP imports no Tunisijas pieauga par 200,3 %.

               (50)

               Turpmāk 1. tabulā norādīts to velosipēdu skaits, kas importēti Savienībā no ĶTR, Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. augustam, proti, IP laikā.

                  1.   tabula

                           (gabali)

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           1.9.2011.–31.8.2012. (PP)

                           ĶTR

                           2 550 775

                           1 575 452

                           995 715

                           986 514

                           941 522

                           597 339

                           627 066

                           584 303

                           411 642

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           61,8

                           39,0

                           38,7

                           36,9

                           23,4

                           24,6

                           22,9

                           16,1

                           Indonēzija

                           237 648

                           282 045

                           500 623

                           593 769

                           634 623

                           437 023

                           551 847

                           614 798

                           612 448

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           118,7

                           210,7

                           249,9

                           267,0

                           183,9

                           232,2

                           258,7

                           257,7

                           Malaizija

                           10 749

                           229 354

                           497 974

                           475 463

                           360 871

                           193 102

                           266 164

                           177 306

                           185 158

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           2 133,7

                           4 632,7

                           4 423,3

                           3 357,3

                           1 796,5

                           2 476,2

                           1 649,5

                           1 722,6

                           Šrilanka

                           249 491

                           352 078

                           534 413

                           574 153

                           749 358

                           1 016 523

                           1 237 406

                           975 297

                           953 169

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           141,1

                           214,2

                           230,1

                           300,4

                           407,4

                           496,0

                           390,9

                           382,0

                           Tunisija

                           167 137

                           212 257

                           251 054

                           549 848

                           527 209

                           529 734

                           414 488

                           519 217

                           501 853

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           127,0

                           150,2

                           329,0

                           315,4

                           316,9

                           248,0

                           310,7

                           300,3

                                          Avots:

                                          Comext statistika.

         2.4.2.   Eksports no ĶTR uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju

               (51)

               Velosipēdu eksports no ĶTR uz Indonēziju pirmo reizi pieauga 2008. gadā (par 56,2 %). No 2008. gada līdz PP, izņemot 2009. gadu, imports turpināja pieaugt. IP laikā eksports no ĶTR uz Indonēziju kopumā pieauga par 83,8 %.

               (52)

               Velosipēdu eksports no ĶTR uz Malaiziju 2005. gadā pēc tam, kad tika pastiprināti antidempinga pasākumi, pieauga gandrīz par 30 %, un turpināja pieaugt līdz augstākajam līmenim 2011. gadā, proti, no 2004. gada tas pieauga par 110,8 %. PP eksports no ĶTR uz Malaiziju nedaudz samazinājās, taču joprojām ievērojami pārsniedza 2004. gada līmeni. Kopumā Ķīnas eksports uz Malaiziju IP laikā pieauga par 99,6 %.

               (53)

               Velosipēdu eksports no ĶTR uz Šrilanku pieauga pēc antidempinga maksājumu palielināšanas 2005. gada jūlijā. Tas nedaudz samazinājās 2007. gadā, taču 2010. gadā un 2011. gadā pieauga vairāk nekā divas reizes salīdzinājumā ar 2004. gadu. Kopumā Ķīnas eksports uz Šrilanku IP laikā pieauga par 132,5 %.

               (54)

               Visbeidzot, pirms antidempinga maksājumu palielināšanas eksports no ĶTR uz Tunisiju bija niecīgs. No 2005. gada eksports uz Tunisiju ievērojami pieauga, augstāko līmeni sasniedzot 2008. gadā (no 2 534 vienībām 2004. gadā līdz 389 445 vienībām 2008. gadā). Lai gan pēc 2008. gada eksports no ĶTR uz Tunisiju samazinājās un saglabājās šādā zemākā līmenī, tas joprojām ievērojami pārsniedza 2004. gada līmeni. Kopumā Ķīnas eksports uz Tunisiju pieauga no 2 534 velosipēdiem 2004. gadā līdz 170 772 velosipēdiem PP laikā.

               (55)

               Turpmāk 2. tabulā norādīts to velosipēdu skaits, kas eksportēti no ĶTR uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. augustam, proti, IP laikā.

                  2.   tabula

                           (gabali)

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           1.9.2011.–31.8.2012. (PP)

                           Indonēzija

                           2 128 804

                           1 731 224

                           2 121 019

                           1 906 364

                           3 325 531

                           2 287 374

                           3 644 836

                           3 773 852

                           3 912 882

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           81,3

                           99,6

                           89,6

                           156,2

                           107,4

                           171,2

                           177,3

                           183,8

                           Malaizija

                           721 335

                           933 943

                           890 241

                           974 860

                           1 515 886

                           1 111 251

                           1 291 766

                           1 520 276

                           1 440 132

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           129,5

                           123,4

                           135,1

                           210,2

                           154,1

                           179,1

                           210,8

                           199,6

                           Šrilanka

                           267 371

                           315 233

                           345 953

                           254 774

                           425 405

                           383 377

                           699 328

                           685 744

                           621 620

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           117,9

                           129,4

                           95,3

                           159,1

                           143,4

                           261,6

                           256,5

                           232,5

                           Tunisija

                           2 534

                           7 188

                           37 042

                           175 761

                           389 445

                           171 332

                           225 369

                           204 465

                           170 772

                           Indekss (2004. gads = 100)

                           100

                           283,7

                           1 461,8

                           6 936,1

                           15 368,8

                           6 761,3

                           8 893,8

                           8 068,9

                           6 739,2

                                          Avots:

                                       Ķīnas statistika.

         2.4.3.   Ražošanas apjoms

               (56)

               Laikposmā no 2009. gada līdz PP Indonēzijas un Tunisijas uzņēmumi palielināja savu ražošanu attiecīgi par 54 % un 24 %. Savukārt Šrilankas uzņēmumi minētajā laikposmā nedaudz samazinājuši izlaidi.

               (57)

               Vienīgais Malaizijas uzņēmums, kurš izmeklēšanā sadarbojās, eksportam paredzētus velosipēdus sāka ražot 2010. gadā. Neviens cits uzņēmums nesadarbojās, tāpēc nebija iespējams iegūt informāciju par izmeklējamā ražojuma iespējamiem patiesās ražošanas līmeņiem šajā valstī.

                  3.   tabula

                  To Indonēzijas, Šrilankas un Tunisijas uzņēmumu produkcija, kas sadarbojās

                           Ražošanas apjoms (vienības)

                           2009

                           2010

                           2011

                           PP

                           Indonēzija

                           1 217 664

                           1 631 459

                           1 877 067

                           1 877 381

                           Indekss

                           100

                           134

                           154

                           154

                           Šrilanka

                           737 632

                           886 191

                           688 059

                           692 454

                           Indekss

                           100

                           120

                           93

                           94

                           Tunisija

                           430 022

                           483 135

                           575 393

                           532 425

                           Indekss

                           100

                           112

                           134

                           124

         2.5.   Secinājums par pārmaiņām tirdzniecības modelī

               (58)

               Kopējais eksporta samazinājums no ĶTR uz Savienību vienlaikus ar eksporta pieaugumu no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas uz Savienību un no ĶTR uz Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju pēc antidempinga pasākumu pastiprināšanas 2005. gada jūlijā liecina par pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē starp iesaistītajām valstīm, no vienas puses, un Savienību, no otras puses.

         2.6.   Pasākumu apiešanas prakses būtība

               (59)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Minētā prakse, process vai darbs cita starpā ietver spēkā esošajiem pasākumiem pakļautā ražojuma nosūtīšanu caur trešām valstīm un detaļu montāžas operāciju Savienībā vai trešā valstī. Montāžas operācijas pastāvēšanas faktu konstatē saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu.

         2.6.1.   Indonēzija

               (60)

               Četri Indonēzijas uzņēmumi, kuri izmeklēšanā sadarbojās jau sākotnēji, PP nodrošināja 91 % no kopējā Indonēzijas eksporta uz Savienību.

               (61)

               No šiem četriem uzņēmumiem pārsūtīšanas prakse izmeklēšanā netika konstatēta trijos uzņēmumos.

               (62)

               Savukārt attiecībā uz ceturto uzņēmumu, kā norādīts 29. līdz 33. apsvērumā, bija pamatoti piemērot pamatregulas 18. pantu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmumam nepieder pietiekami daudz iekārtu, ar ko varētu pamatot uzņēmuma eksporta apjomu uz Savienību PP; nebija arī cita pamatojuma, tāpēc varēja secināt, ka uzņēmums ir iesaistīts apiešanā, kas notiek ar pārsūtīšanu.

               (63)

               Kā norādīts 29. līdz 33. apsvērumā, attiecībā uz pārējo eksportu uz Savienību sadarbības nebija.

               (64)

               Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā minētās pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Indonēziju un Savienību pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, viena Indonēzijas uzņēmuma konstatējumus, kas norādīti 61. apsvērumā, un to, ka ne visi Indonēzijas ražotāji/eksportētāji izrādīja atsaucību un sadarbojās ar izmeklēšanu, var uzskatīt, ka Ķīnas izcelsmes ražojumu pārsūtīšana caur Indonēziju ir apstiprināta.

               (65)

               Lai atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem noteiktu, vai Indonēzijā ar montāžas operācijām tiek apieti spēkā esošie pasākumi, tika analizēti katra uzņēmuma, kas sadarbojās, izejmateriālu (velosipēdu daļu) avoti un ražošanas izmaksas. No četriem uzņēmumiem, kas sākotnēji sadarbojās, trīs uzņēmumos Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu daļu) vērtība bija mazāka par 60 % no samontētajos ražojumos izmantoto daļu kopējās vērtības. Tāpēc attiecībā uz šiem uzņēmumiem nebija jāpārbauda, vai montāžas operācijās daļām pievienotā vērtība pārsniedz 25 % no ražošanas izmaksām. Tādejādi šiem trim uzņēmumiem montāžas operācijas netika konstatētas.

               (66)

               Kā minēts 29. līdz 33. apsvērumā, attiecībā uz ceturto uzņēmumu tika piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts. Uzņēmums nesniedza ticamus datus, tāpēc nebija iespējams noteikt, vai tas ir bijis iesaistīts montāžas operācijās.

               (67)

               Tāpēc netika konstatēts, ka notiktu montāžas operācijas pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē.

         2.6.2.   Malaizija

               (68)

               Vienīgā Malaizijas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksports PP bija 20 % līdz 30 % no kopējā Malaizijas eksporta uz Savienību. Šis uzņēmums sāka ražot attiecīgo ražojumu un eksportēt to uz Savienību tikai 2011. gada beigās. Saistībā ar šo uzņēmumu pārsūtīšanas prakse netika konstatēta. 34. apsvērumā jau norādīts, ka attiecībā uz pārējo eksportu uz Savienību sadarbības nebija.

               (69)

               Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izdarīto secinājumu par pārmaiņām tirdzniecības modelī starp Malaiziju un Savienību pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē un to, ka ne visi Malaizijas ražotāji/eksportētāji izrādīja atsaucību un izmeklēšanā sadarbojās, var secināt, ka pārējā eksporta apjoms, ko nenodrošina minētais Malaizijas uzņēmums, tiek nodrošināts ar pārsūtīšanu.

               (70)

               Tāpēc ir apstiprināts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumi tiek pārsūtīti caur Malaiziju.

               (71)

               Kā paredzēts izmeklēšanas sākšanas regulas 12. apsvērumā, attiecībā uz Malaiziju izmeklēšanas joma tika paplašināta, iekļaujot tajā arī citādu izmeklēšanā konstatētu apiešanas praksi, proti, veicot montāžas operācijas.

               (72)

               Lai noteiktu, vai, izmantojot kādu montāžas operāciju, Malaizijā tiek apieti spēkā esošie paskumi, tika analizēti pamatregulas 13. panta 2. punkta kritēriji attiecībā uz vienīgo uzņēmumu, kas sadarbojās. Izmeklēšanā tika izdarīti šādi konstatējumi.

               (73)

               Uzņēmums sāka darboties 2010. gadā, proti, pēc tam, kad tika pastiprināti antidempinga pasākumi pret ĶTR. Tika konstatēts, ka uzņēmums lielākoties nodarbojas ar eksportu uz Savienības tirgu, jo tikai niecīga daļa pārdošanas notika iekšzemes tirgū vai citām trešām valstīm. Turklāt tika konstatēts, ka daļas, ko izmanto ražošanā, tiek iegūtas galvenokārt no ĶTR. Tāpēc tika uzskatīts, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti.

               (74)

               Turklāt šis uzņēmums iegādājās pilnībā izjauktu velosipēdu komplektus no ĶTR, izņemot triju veidu daļas. Šajā gadījumā Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu detaļu) vērtība pārsniedza 60 % no gala ražojuma daļu kopējās vērtības. Turklāt tika konstatēts, ka montāžas operācijās daļām pievienotā vērtība nepārsniedza 25 % no šā uzņēmuma ražošanas izmaksām. Tāpēc ir izpildīti 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā kritēriji.

               (75)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu iepriekš noteiktā normālā vērtība (sk. 98. apsvērumu) tika arī salīdzināta ar uzņēmuma eksportam cenām uz Savienību PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, un salīdzinājums liecina, ka konkrētais uzņēmuma veiktais izmeklējamā ražojuma imports ir saistīts ar ievērojamu dempingu. Salīdzinājums tika veikts katram uz Savienību PP eksportētā izmeklējamā ražojuma veidam. Turklāt tika konstatēts, ka uzņēmuma eksporta cenas ir daudz zemākas par kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražošanas nozarei noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, aprēķins veikts pa galvenajām ražojumu kategorijām. Tādējādi tika konstatēts, ka spēkā esošā maksājuma korektīvā ietekme tiek mazināta cenu izteiksmē. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta c) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti.

               (76)

               Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka uzņēmums bija iesaistīts montāžas operācijās. Tāpēc tiek apstiprināts, ka Malaizijā notiek montāžas operācijas pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē.

         2.6.3.   Šrilanka

               (77)

               Šrilankas uzņēmumi, kas sākotnēji sadarbojās, PP nodrošināja 69 % no kopējā Šrilankas eksporta uz Savienību. Izmeklēšanā pārsūtīšanas prakse netika konstatēta trijos no sešiem uzņēmumiem, kas sākotnēji sadarbojās. Kā norādīts 35. līdz 42. apsvērumā, attiecībā uz pārējo eksportu sadarbības nebija.

               (78)

               Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā minētās pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Šrilanku un Savienību pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē un to, ka ne visi Šrilankas ražotāji/eksportētāji izrādīja atsaucību un/vai izmeklēšanā sadarbojās, var secināt, ka šo ražotāju/eksportētāju eksporta apjoms tiek nodrošināts ar pārsūtīšanas praksi.

               (79)

               Tādējādi ir apstiprināts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumi tiek pārsūtīti caur Šrilanku.

               (80)

               Lai atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem noteiktu, vai Šrilankā ar montāžas operācijām tiek apieti spēkā esošie pasākumi, tika analizēti katra uzņēmuma, kas sadarbojās, izejmateriālu (velosipēdu daļu) avoti un ražošanas izmaksas.

               (81)

               Trijos no sešiem uzņēmumiem, kas sākotnēji izmeklēšanā sadarbojās, Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu daļu) vērtība bija mazāka par 60 % no samontētajos ražojumos izmantoto daļu kopējās vērtības. Tāpēc attiecībā uz šiem uzņēmumiem nebija jāpārbauda, vai montāžas operācijās daļām pievienotā vērtība pārsniedz 25 % no ražošanas izmaksām. Tādējādi šiem trim uzņēmumiem montāžas operācijas netika konstatētas.

               (82)

               Kā paskaidrots 37. līdz 42. apsvērumā, diviem citiem uzņēmumiem tika piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts, savukārt viens cits uzņēmums, kā minēts 36. apsvērumā, pārtrauca sadarbību, kad uzņēmumā notika pārbaude uz vietas. Tāpēc netika konstatēts, ka notiktu montāžas operācijas pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē.

         2.6.4.   Tunisija

               (83)

               Tunisijas uzņēmumu, kas sadarbojās, eksports PP nodrošināja visu Tunisijas eksportu uz Savienību.

               (84)

               Pārbaudot divus uzņēmumus, kas sadarbojās, netika konstatēts, ka caur Tunisiju tiktu pārsūtīti Ķīnas izcelsmes ražojumi.

               (85)

               Lai atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem noteiktu, vai Tunisijā ar montāžas operācijām tiek apieti spēkā esošie pasākumi, tika analizēti katra uzņēmuma, kas sadarbojās, izejmateriālu (velosipēdu daļu) avoti un ražošanas izmaksas. Attiecībā uz vienu uzņēmumu, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu daļu) vērtība pārsniedz 60 % no samontētajos ražojumos izmantoto daļu kopējās vērtības. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka vērtība, kas ievestajām daļām pievienota montāžas operācijās, pārsniedz 25 % no šā uzņēmuma ražošanas izmaksām. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka uzņēmums nav iesaistīts montāžas operācijās.

               (86)

               Tika analizēti pamatregulas 13. panta 2. punkta kritēriji attiecībā uz citu Tunisijas uzņēmumu. Izmeklēšanā tika izdarīti šādi konstatējumi.

               (87)

               Uzņēmums sāka darboties 2006. gadā, proti, pēc tam, kad tika pastiprināti antidempinga pasākumi pret ĶTR. Tika konstatēts, ka uzņēmums ir orientēts uz eksportu un uz Savienības tirgu, jo tikai niecīga daļa pārdošanas notika iekšzemes tirgū vai citām trešām valstīm. Turklāt tika konstatēts, ka daļas, ko izmanto ražošanā, tiek iegūtas galvenokārt no ĶTR. Tādēļ tiek uzskatīts izpildīti pamatregulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunkta kritēriji.

               (88)

               Turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma akciju kontrolpakete pieder Ķīnas velosipēdu ražotājam.

               (89)

               Turklāt visas daļas uzņēmums iegādājās no ĶTR, tādējādi Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velosipēdu daļu) vērtība pārsniedz 60 % no gala ražojuma daļu kopējās vērtības. Izmeklēšanā konstatēts arī tas, ka vienīgais pakalpojumu sniedzējs un Ķīnas daļu piegādātājs saistīts ar šā uzņēmuma kontrolpaketes turētāju no Ķīnas. Arī vērtība, kas pievienota ievestajām daļām uzņēmuma montāžas operācijās, nepārsniedza 25 % no uzņēmuma ražošanas izmaksām. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti.

               (90)

               Turklāt pārbaudē tika atklāts daudz kļūdu uz Savienību PP veiktā eksporta sarakstā, tāpēc, pamatojoties uz atlasītiem pārdošanas rēķiniem, kas aptvēra aptuveni 25 % no kopējā eksporta uz Savienības tirgu, tika veidots jauns saraksts. Tādējādi, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, situācija, kad nebija detalizētas informācijas par attiecīgā uzņēmuma eksporta darījumiem uz Savienību, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības, kas noteikta iepriekš (sk. 98. apsvērumu), salīdzinājumu ar šā uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību. Tika konstatēts, ka dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, ir ievērojama. Turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma eksporta cenas vidēji ir daudz zemākas par kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražošanas nozarei noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Aprēķins tika veikts, pamatojoties uz vidējiem svērtajiem rādītājiem. Tādējādi tika konstatēts, ka spēkā esošā maksājuma korektīvā ietekme tiek mazināta cenu izteiksmē. Tāpēc tika secināts, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta c) apakšpunkta kritēriji ir izpildīti. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka uzņēmums bija iesaistīts montāžas operācijās.

               (91)

               Tādējādi attiecībā uz Tunisiju ir apstiprināta montāžas operāciju pastāvēšana pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē.

         2.7.   Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga pasākumu piemērošana

               (92)

               Izmeklēšanā netika konstatēts neviens pietiekams iemesls vai ekonomiskais pamatojums pārsūtīšanai un montāžas operācijām, izņemot vēlmi izvairīties no spēkā esošajiem pasākumiem, kas piemēroti attiecīgajam ražojumam. Izņemot antidempinga maksājumu, netika konstatēts neviens cits elements, ko varētu uzskatīt par kompensāciju par pārsūtīšanas un montāžas operāciju izmaksām, jo īpaši saistībā ar ĶTR izcelsmes velosipēdu transportēšanu caur Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un Tunisiju un pārkraušanu šajās valstīs.

         2.8.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (93)

               Lai novērtētu to, vai importētie ražojumi daudzuma un cenas ziņā ir mazinājuši to spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi, kuri piemēroti attiecīgā ražojuma importam no ĶTR, tika izmantoti Comext dati, jo tie bija labākie pieejamie dati par to ražotāju/eksportētāju eksporta daudzumiem un cenām, kuri sākotnēji sadarbojās, ja tika piemērots pamatregulas 18. pants, – un par tiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās. Attiecīgos gadījumos attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās un kuriem tika konstatēta iesaistīšanās pasākumu apiešanas praksē, tika izmantota šo uzņēmumu sniegtā informācija par eksporta daudzumiem un cenām. Šādi noteiktas eksporta cenas tika salīdzinātas ar jaunāko noteikto Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma novēršanas līmeni, t. i., kaitējuma novēršanas līmeni, kas noteikts 3. apsvērumā minētajā starpposma pārskatīšanā, kura tika pabeigta 2005. gadā.

               (94)

               Salīdzinot starpposma pārskatīšanā 2005. gadā noteikto kaitējuma novēršanas līmeni un vidējo svērto eksporta cenu PP, šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv ievērojams mērķa cenu samazinājums attiecībā uz katru no četrām attiecīgajām valstīm.

               (95)

               Kā aprakstīts 2.4.1. sadaļā (45. līdz 50. apsvērumā), importa pieaugums no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas uz Savienību tika uzskatīts par ievērojamu daudzuma ziņā.

               (96)

               Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme ir mazināta gan attiecībā uz ražojumu daudzumu, gan attiecībā uz to cenām.

         2.9.   Pierādījumi par dempingu

               (97)

               Visbeidzot saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai ir iespējams pierādīt dempingu, ņemot vērā normālo vērtību, kas iepriekš noteikta attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

               (98)

               Iepriekš 3. apsvērumā minētajā starpposma pārskatīšanā, kas pabeigta 2005. gadā, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām Meksikā, kas tajā izmeklēšanā tika atzīta par Ķīnas Tautas Republikai analoģisku tirgus ekonomikas valsti (“iepriekš noteiktā normālā vērtība”).

         2.9.1.   Indonēzija

               (99)

               Tika konstatēts, ka ievērojama no Indonēzijas eksportēto velosipēdu daļa tiešām ražota Indonēzijā un to eksportējuši trīs Indonēzijas uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie, kā norādīts 61. un 65. apsvērumā, nav iesaistīti apiešanas praksē. Tādēļ, lai noteiktu tās Indonēzijas eksporta cenas, kuras skārusi apiešanas prakse, uzmanība tika pievērsta vienīgi to ražotāju/eksportētāju īstenotajam eksportam, kuri izmeklēšanā nesadarbojās. Šajā sakarībā tika izmantoti labākie pieejamie fakti un eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Comext datiem par to velosipēdu vidējo eksporta cenu, kuri PP tika importēti Savienībā no Indonēzijas.

               (100)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā transportēšanas, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksu atšķirības, ko Savienības ražošanas nozare bija norādījusi pašreizējās izmeklēšanas pieprasījumā.

               (101)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot iepriekš noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar atbilstošajām Indonēzijas vidējām svērtajām eksporta cenām PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas.

               (102)

               Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         2.9.2.   Malaizija

               (103)

               Izmeklējamā ražojuma ražotāji Malaizijā sadarbojās maz, eksporta cena attiecībā uz Malaiziju bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, proti, uz Comext datiem par velosipēdu vidējo eksporta cenu PP.

               (104)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā ar transportēšanas, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksu atšķirības. Sadarbība bija maza, nepieciešamās korekcijas tika veiktas, pamatojoties uz informāciju, ko Savienības ražošanas nozare bija sniegusi pašreizējās izmeklēšanās pieprasījumā.

               (105)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot iepriekš noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar atbilstošajām Malaizijas vidējām svērtajām eksporta cenām PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas.

               (106)

               Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         2.9.3.   Šrilanka

               (107)

               Šrilankas uzņēmumu sadarbība bija maza, tāpēc eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, proti, uz velosipēdu vidējo eksporta cenu PP saskaņā ar Comext datiem, kas tika salīdzināta ar pieejamiem eksporta datiem no uzņēmumiem, kuri nebija iesaistīti apiešanas praksē.

               (108)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi, ņemot vērā arī to, ka cita informācija nebija pieejama, tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā transportēšanas, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksu atšķirības, pamatojoties uz informāciju, ko Savienības ražošanas nozare bija sniegusi pašreizējās izmeklēšanas pieprasījumā.

               (109)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot iepriekš noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar atbilstošajām Šrilankas vidējām svērtajām eksporta cenām PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas.

               (110)

               Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         2.9.4.   Tunisija

               (111)

               Eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Comext datiem par velosipēdu vidējo eksporta cenu PP, kas tika salīdzināta ar tā uzņēmuma eksporta datiem, kurš nebija iesaistīts apiešanas praksē.

               (112)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā transportēšanas, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksu atšķirības, pamatojoties uz informāciju, ko Savienības ražošanas nozare bija sniegusi pašreizējās izmeklēšanas pieprasījumā.

               (113)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot iepriekš noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar atbilstošajām Tunisijas vidējām svērtajām eksporta cenām PP, izteiktām procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas.

               (114)

               Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         3.   PASĀKUMI

               (115)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdiem, tika apiets, pārsūtot ražojumus caur Indonēziju, Malaiziju, Šrilanku un veicot montāžas operācijas Malaizijā un Tunisijā pamatregulas 13. panta nozīmē.

               (116)

               Atbilstīgi pamatregulas 13. panta 1. punktam spēkā esošie pasākumi, kas piemēroti attiecībā uz ĶTR izcelsmes ražojumu importu, būtu tāpēc jāpaplašina, attiecinot tos arī uz tādiem pašiem ražojumiem, kas nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai šiem ražojumiem deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme.

               (117)

               Būtu jāpaplašina pasākumi, kas patlaban noteikti ar Regulas (ES) Nr. 990/2011 1. panta 2. punktu, proti, galīgais antidempinga maksājums 48,5 % apmērā, ko piemēro attiecībā uz neto cenu līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas.

               (118)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kuri paredz, ka visus paplašinātos pasākumus piemēro attiecībā uz importu, kas ievests Savienībā, reģistrējot to atbilstīgi izmeklēšanas sākšanas regulai, būtu jāiekasē maksājumi par to velosipēdu reģistrēto importu, kuri nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas.

         4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

   4.1.   Indonēzija

               (119)

               Četri Indonēzijas uzņēmumi, kas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas.

               (120)

               Kā norādīts 29. līdz 33. apsvērumā, 18. pantu tika nolemts piemērot attiecībā uz vienu uzņēmumu. Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus attiecībā uz tirdzniecības modeļa pārmaiņām un pārsūtīšanu, šim uzņēmumam nevar piešķirt atbrīvojumu.

               (121)

               Kā norādīts 65. apsvērumā, attiecībā uz pārējiem trim Indonēzijas uzņēmumiem, kuri sadarbojās un pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, līdzdalība šajā izmeklēšanā aplūkotajā pasākumu apiešanas praksē netika konstatēta. Turklāt minētie ražotāji varēja parādīt, ka nav saistīti ar ražotājiem/eksportētājiem, kas iesaistīti pasākumu apiešanas praksē, ne ar Ķīnas velosipēdu ražotājiem/eksportētājiem. Tāpēc šiem trim uzņēmumiem var piešķirt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem.

         4.2.   Malaizija

               (122)

               Viens Malaizijas uzņēmums, kas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, iesniedza aizpildītu atbrīvojuma veidlapu.

               (123)

               Kā norādīts 72. līdz 76. apsvērumā, tika konstatēts, ka uzņēmums ir iesaistīts pasākumu apiešanas praksē. Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus attiecībā uz tirdzniecības modeļa maiņu un pārsūtīšanu, šim uzņēmumam nevar piešķirt atbrīvojumu.

         4.3.   Šrilanka

               (124)

               Seši Šrilankas uzņēmumi, kas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas.

               (125)

               Kā norādīts 36. apsvērumā, viens no uzņēmumiem izmeklēšanas laikā atsauca atbrīvojuma pieprasījumu, tāpēc šim uzņēmumam, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus attiecībā uz pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanu, nevar piešķirt atbrīvojumu.

               (126)

               Kā norādīts 36. līdz 42. apsvērumā, attiecībā uz diviem citiem uzņēmumiem pastāvēja pietiekams pamats piemērot pamatregulas 18. pantu, un tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus attiecībā uz pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanu, šiem uzņēmumiem nevar piešķirt atbrīvojumu.

               (127)

               Kā norādīts 80. un 81. apsvērumā, attiecībā uz pārējiem trim Šrilankas uzņēmumiem, kas sadarbojās un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem, līdzdalība šajā izmeklēšanā izskatītajā pasākumu apiešanas praksē netika konstatēta. Turklāt minētie ražotāji varēja parādīt, ka nav saistīti ar uzņēmumiem, par kuriem konstatēts, ka tie veic apiešanu, ne arī ar Ķīnas velosipēdu ražotājiem/eksportētājiem. Tāpēc šiem trim uzņēmumiem var piešķirt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem.

         4.4.   Tunisija

               (128)

               Divi Tunisijas uzņēmumi, kas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas.

               (129)

               Konstatēts, ka viens no uzņēmumiem nebija iesaistīts izmeklēšanā izskatītajā pasākumu apiešanas praksē. Turklāt minētie ražotāji varēja parādīt, ka nav saistīti ar nevienu uzņēmumu, par kuriem konstatēts, ka tie veic apiešanu, ne arī ar Ķīnas velosipēdu ražotājiem/eksportētājiem. Tāpēc šo uzņēmumu var atbrīvot no paplašinātajiem pasākumiem.

               (130)

               Kā norādīts 89. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka otrs uzņēmums ir iesaistīts pasākumu apiešanas praksē. Tāpēc, ņemot vērā 58. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par tirdzniecības modeļa maiņu un pārsūtīšanu, atbrīvojumu piešķirt nevar.

         4.5.   Īpaši pasākumi

               (131)

               Tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pareizu piemērošanu, ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šie īpašie pasākumi ir prasība dalībvalstu muitas dienestiem iesniegt derīgu rēķinu, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Importam, kam nav pievienots šāds rēķins, piemēro paplašināto antidempinga maksājumu.

         4.6.   Jaunpienācēji

               (132)

               Neskarot pamatregulas 11. panta 3. pantu, citiem Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas ražotājiem/eksportētājiem, kuri neatsaucās šajā procedūrā un PP izmeklējamo ražojumu uz Savienību neeksportēja, un apsver iespēju saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu iesniegt atbrīvojuma pieprasījumu attiecībā uz paplašināto antidempinga maksājumu, būs jāaizpilda aptaujas anketa, lai Komisija varētu noteikt, vai atbrīvojums ir pamatots. Šādu atbrīvojumu var piešķirt pēc tam, kad novērtēta ar izmeklējamo ražojumu saistītā situācija tirgū, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, iepirkums un pārdošana, un iespējamība, ka tiks turpināta tāda prakse, kurai nav pietiekamu iemeslu vai ekonomiska pamatojuma, un pierādījumi par dempingu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Pieprasījums būtu nekavējoties jānosūta Komisijai un tajā jāsniedz visa būtiskā informācija, jo īpaši informācija par pārmaiņām ar ražošanu un pārdošanu saistītajās uzņēmuma darbībās.

               (133)

               Ja atbrīvojums ir pamatots, spēkā esošie paplašinātie pasākumi tiek attiecīgi grozīti. Lai nodrošinātu paredzēto nosacījumu izpildi, pēc tam visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti.

         5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (134)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes.

               (135)

               Viens Indonēzijas uzņēmums atkārtoja 31. apsvērumā minētos apgalvojumus, bet nesniedza jaunus pamatotus pierādījumus. Šajā ziņā, kā minēts 29. apsvērumā, datus, ko sniedza uzņēmums, nebija iespējams pārbaudīt, jo tas neglabāja darba uzskaites dokumentāciju, kura pamatotu datus, kas tika norādīti atbrīvojuma veidlapā. Turklāt tika konstatēts, ka paziņotie dati par pirkšanas un pārdošanas apjomu, kuri tika pārbaudīti un pārrēķināti, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentāciju, kas bija pieejama uzņēmumā, nav precīzi. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.

               (136)

               Viens Malaizijas uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai nebūtu vajadzējis noraidīt tā atbrīvojuma pieprasījumu, pamatojoties uz faktu, ka Ķīnas izcelsmes daļas tā velosipēdu ražošanas izmaksās tikai nedaudz pārsniedz 60 % slieksni. Turklāt uzņēmums iesniedza atsevišķus rēķinus par tādu daļu pirkšanu, kurām esot nepareizi paziņota ĶTR izcelsme, kaut arī patiesībā tās esot ievestas no Indonēzijas.

               (137)

               Šajā sakarībā būtu jānorāda, ka pamatregulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktie sliekšņi ir ļoti skaidri, tāpēc nav svarīgi, cik lielā mērā Ķīnas izcelsmes daļas ražošanas izmaksās pārsniedz 60 % slieksni, bet svarīgi ir tas, ka Ķīnas izcelsmes daļām velosipēdu ražošanas izmaksās būtu jābūt mazāk nekā 60 %. Turklāt šos rēķinus nevarēja izsekot uzņēmuma sniegtajā iepirkumu sarakstā un iesniegto rēķinu vērtība nav tik ievērojama, lai mainītu Komisijas sākotnējo novērtējumu. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.

               (138)

               Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka nav pietiekama juridiskā pamata noraidīt uzņēmuma iesniegto atbrīvojuma pieprasījumu, jo secinājumi pamatoti ar aprēķiniem, kuros nav pienācīgi ņemta vērā konkrētā uzņēmuma situācija. Atbildot uz šo apgalvojumu, uzņēmums saņēma papildu paskaidrojumus, kas atspoguļo analīzi, kas veikta 72. līdz 75. apsvērumā.

               (139)

               Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka izmeklējamā ražojuma importa pieaugums konkrētajam uzņēmumam sakrīt ar vispārējās preferenču sistēmas noteikumu atvieglošanu Malaizijai, tāpēc uzņēmuma eksporta pieaugums uz Savienību 2010. gadā neesot ekonomiski pamatojams ar ĶTR noteikto antidempinga pasākumu pastiprināšanu. Atbildot uz šo apgalvojumu, tika uzskatīts, ka, lai gan vispārējās preferenču sistēmas noteikumu atvieglošana varētu būt veicinājusi uzņēmuma motivāciju eksportēt uz Savienību, tā nav pretrunā konstatējumam, ka uzņēmums sācis darbību pēc ĶTR noteikto antidempinga maksājumu paaugstināšanas un ka tas iegādājies velosipēdu daļas galvenokārt no ĶTR (sk. 73. apsvērumu). Tāpēc šīs personas apgalvojums tika noraidīts.

               (140)

               Tas pats uzņēmums arī apgalvoja, ka paziņotie dati par nopirkto un patērēto velosipēdu daļu vērtību nav pienācīgi pārbaudīti, jo nav nodalītas nopirktās un patērētās daļas. Šajā sakarībā tiek norādīts, ka, pamatojoties uz datiem, kurus iesniedza uzņēmums, tika konstatēts, ka nopirkto un patērēto daļu vērtība bijusi identiska. Turklāt paziņotā nopirkto un patērēto daļu vērtība 2011. gadā atbilda patērēto daļu vērtībai, kas norādīta uzņēmuma 2011. gada pārskatā. Tika pieņemts, ka par PP un 2010. gadu paziņotos datus par nopirktajām un patērētajām daļām sniedzis uzņēmums. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

               (141)

               Attiecīgais uzņēmums iesniedza papildu izmaksu sadalījumus pa ražojuma modeļiem, kuri liecinot par atbilstību prasībai, ka no ĶTR iegādātās daļas nepārsniedz 60 % no samontētajos ražojumos izmantoto daļu kopējās vērtības. Šī informācija bija pretrunā izmaksu sadalījumiem pa modeļiem, kuri tika iegūti un pārbaudīti attiecībā uz uzņēmumā atlasītajiem modeļiem, kuriem tika apstiprināts, ka uzņēmums nav izpildījis 60 % sliekšņa nosacījumu. Uzņēmuma iesniegtā jaunā informācija šajā ziņā nebija pamatota ar pierādījumiem un būtībā bija pretrunā pārbaudītajai informācijai. Šā iemesla dēļ informācija netika ņemta vērā.

               (142)

               Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka tas rīkojies labticīgi, paļaudamies uz atbilstību Komisijas Regulai (EK) Nr. 1063/2010 (16), ar ko nosaka piemērojamos izcelsmes noteikumus. Šajā kontekstā tiek norādīts, ka pretapiešanas izmeklēšanas mērķis nav pārbaudīt atbilstību piemērojamajiem izcelsmes noteikumiem. Šīs pretapiešanas izmeklēšanas kontekstā šādas pārbaudes nav veiktas, tāpēc apgalvojumu par atbilstību izcelsmes noteikumiem šajā lietā nevar apstiprināt. Šo iemeslu dēļ apgalvojums par atbilstību izcelsmes noteikumiem šajā lietā nekādā ziņā neizslēdz pamatregulas (17) 13. panta 2. punktā definētās apiešanas iespējamību. Ņemot to vērā, apgalvojums tiek noraidīts.

               (143)

               Visbeidzot uzņēmums apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķins būtu bijis jāveic, pamatojoties uz uzņēmuma konkrētajiem datiem. Šis pieprasījums tika pieņemts, kā norādīts 75. apsvērumā, un uzņēmums par to tika attiecīgi informēts.

               (144)

               Kāds Šrilankas uzņēmums apstrīdēja pārbaudes apmeklējumā pieprasīto dokumentu nozīmīgumu, tāpēc apgalvoja, ka tā iesniegto atbrīvojuma pieprasījumu nebūtu vajadzējis noraidīt. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka dokumenti, kas apliecina to daļu izcelsmi, kuras izmantotas uz Savienību eksportēto velosipēdu montāžā, ir ļoti nozīmīgi, lai novērtētu atbilstību 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem. Kā minēts 37. apsvērumā, datus, ko iesniedza uzņēmums, nebija iespējams pārbaudīt. Turklāt uzņēmums apmeklējuma laikā atzina, ka daļas, kas iegādātas no ĶTR, faktiski netiek grāmatotas uzskaitē, tādējādi atbilstību pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem nav iespējams noteikt. Tāpēc apgalvojumi tiek noraidīti.

               (145)

               Cits Šrilankas uzņēmums apgalvoja, ka tad, ja tas būtu zinājis, ka eksportam uz Savienību no Šrilankas varētu piemērot antidempinga maksājumu, no izmeklēšanas sākuma to attiecinot uz Šrilanku, tas nebūtu atsaucis savu atbrīvojuma pieprasījumu. Tomēr tiek uzsvērts, ka tiek uzskatīts, ka uzņēmums, atsaucot atbrīvojuma pieprasījumu, ir bijis informēts par iespējamu paplašinātā antidempinga maksājuma piemērošanu no dienas, kad sākts reģistrēt Šrilankas importu uz Savienību, proti, no pretapiešanas izmeklēšanas sākšanas. Uzņēmums par sekām tika informēts trīs reizes: ar izmeklēšanas sākšanas regulas 20. apsvērumu, uzklausīšanā, kas notika izmeklēšanas sākumā, un uzņēmuma apmeklējuma laikā. Tādēļ šo apgalvojumu nevarēja pieņemt.

               (146)

               Cits Šrilankas uzņēmums iesniedza jaunu informāciju, ko tam būtu vajadzējis iesniegt pirms pārbaudes apmeklējuma, un izmeklēšanas beigu posmā šo informāciju pārbaudīt vairs nevarēja. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka tas sniedzis visu pieprasīto informāciju.

               (147)

               Kā minēts 39. un 40. apsvērumā, uzņēmums pārbaudei uzņēmumā neiesniedza visu pieprasīto informāciju. Tika konstatēts, ka jo īpaši uzņēmuma paziņotā vietējas izcelsmes daļu iegādes vērtība nav uzticama. Rezultātā nebija iespējams noteikt atbilstību pamatregulas 13. panta 2. punkta kritērijiem.

               (148)

               Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka uzņēmuma apmeklējuma laikā bijuši pārkāpumi, kas saistīti ar tā ilgumu un lietoto valodu. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka uzņēmums izveidots nesen, tāpēc apmeklējums tika plānots tikai uz vienu dienu. Pārbaude notika pilnu darba dienu. Pārbaudes beigās uzņēmums nelūdza iespēju sniegt papildu informāciju, kuru nevarēja sniegt pārbaudes laikā.

               (149)

               Turklāt pirms pārbaudes uzņēmumā tas tika informēts, ka pārbaude notiks angļu valodā, un tas necēla iebildumus. Bez tam starp Komisijas pārstāvjiem, kas apmeklēja uzņēmumu, bija arī tulks, kura uzdevums bija novērst ar valodu barjeru saistītas problēmas, ja tādas rastos. Turklāt tiek uzsvērts, ka lielākā daļa dokumentu, ko uzņēmums iesniedza pārbaudes apmeklējuma laikā, tostarp grāmatvedības dokumenti, faktiski bija angļu valodā.

               (150)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, uzņēmuma apgalvojumi tiek noraidīti,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ņemot vērā šīs regulas mērķi, ar šo paplašina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 990/2011 1. panta 2. punktu noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nemotorizētu divriteņu un citu velosipēdu (tostarp kravas trīsriteņus, bet ne vienriteņus) importam, attiecinot to uz tādu nemotorizētu divriteņu un citu velosipēdu (tostarp kravas trīsriteņus, bet ne vienriteņus) importu, kuri nosūtīti no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas izcelsme, un uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 8712 00 30 un ex 8712 00 70 (Taric kods 8712003010 un 8712007091), izņemot turpmāk norādīto uzņēmumu ražotos:

               Valsts

               Uzņēmums

                  Taric papildu kods

               Indonēzija

                  P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonēzija

               B765

                  PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonēzija

               B766

                  P.T. Terang Dunia Internusa, (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonēzija

               B767

               Šrilanka

                  Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Šrilanka

               B768

                  BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Šrilanka

               B769

                  Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Šrilanka

               B770

               Tunisija

                  Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunisija

               B771

         2.   Atbrīvojumus, kas piešķirti uzņēmumiem, kuri minēti šā panta 1. punktā vai kuri saņēmuši Komisijas atļauju saskaņā ar šīs regulas 2. panta 2. punktu, piemēro, ja dalībvalsts muitas dienestiem uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro šā panta 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
   3.   Ar 1. punktu paplašināto maksājumu iekasē par importu, kas nosūtīts no Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas un Tunisijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indonēzijas, Malaizijas, Šrilankas vai Tunisijas izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 875/2012 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot 1. punktā minēto uzņēmumu ražotos ražojumus.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Pieprasījumus piešķirt atbrīvojumu no maksājuma, kas paplašināts ar 1. pantu, iesniedz rakstiski vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un tos paraksta persona, kura ir pilnvarota pārstāvēt tiesību subjektu, kas pieprasa atbrīvojumu. Pieprasījumu sūta uz šādu adresi:

                  European Commission

                  Directorate-General for Trade

                  Directorate H

                  Office: N-105 08/20

                  1049 Bruxelles/Brussel

                  BELGIQUE/BELGIË

               Fakss +32 22956505

         2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, var pieņemt lēmumu, ar kuru to uzņēmumu veikto importu, kuri neapiet ar Regulu (ES) Nr. 990/2011 noteiktos antidempinga pasākumus, atbrīvo no maksājuma, kas paplašināts ar šīs regulas 1. pantu.
   3. pants
   Muitas dienestiem tiek uzdots pārtraukt importa reģistrēšanu, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 875/2012 2. pantu.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 29. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. BRUTON

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp.

      (3)  OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.

      (4)  OV L 17, 21.1.1997., 17. lpp.

      (5)  OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp.

      (6)  OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp.

      (7)  OV L 261, 6.10.2011., 2. lpp.

      (8)  OV C 71, 9.3.2012., 10. lpp.

      (9)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 17. lpp.

      (10)  OV C 122, 27.4.2012., 9. lpp.

      (11)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (12)  OV C 346, 14.11.2012., 7. lpp.

      (13)  OV L 136, 23.5.2013., 15. lpp.

      (14)  OV L 258, 26.9.2012., 21. lpp.

      (15)  Comtex ir Eurostat pārvaldīta ārējās tirdzniecības statistikas datubāze.

      (16)  OV L 307, 23.11.2010., 1. lpp.

      (17)  Skatīt arī iepriekšējās lietas, piemēram, Padomes Regulas (EK) Nr. 388/2008 48. apsvērumu (OV L 117, 1.5.2008., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt iekļautai izrakstītāja tiesību subjekta amatpersonas parakstītai deklarācijai šādā formā:

                  1)

                  rēķina izrakstītāja tiesību subjekta amatpersonas vārds, uzvārds un amats;

                  2)

                  šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto (apjoms) (attiecīgais ražojums), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), (attiecīgā valsts). Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”;

                  3)

                  datums un paraksts.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 24/2012 ( 2012. gada 12. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               13.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 9/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 24/2012
   (2012. gada 12. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 12. janvārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  62,7

                  TR

                  116,6

                  ZZ

                  89,7

                  0707 00 05

                  EG

                  206,0

                  TR

                  161,3

                  ZZ

                  183,7

                  0709 91 00

                  EG

                  252,4

                  MA

                  69,8

                  ZZ

                  161,1

                  0709 93 10

                  MA

                  92,6

                  TR

                  128,4

                  ZZ

                  110,5

                  0805 10 20

                  EG

                  70,3

                  MA

                  64,5

                  TR

                  66,9

                  ZZ

                  67,2

                  0805 20 10

                  MA

                  72,0

                  ZZ

                  72,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  76,7

                  MA

                  57,0

                  TR

                  85,1

                  ZZ

                  72,9

                  0805 50 10

                  TR

                  46,5

                  ZZ

                  46,5

                  0808 10 80

                  CA

                  124,6

                  CN

                  113,3

                  US

                  143,8

                  ZA

                  93,2

                  ZZ

                  118,7

                  0808 30 90

                  CN

                  73,0

                  US

                  113,5

                  ZZ

                  93,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/591 ( 2015. gada 31. marts ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Presunto de Melgaço (AĢIN))

text:
               16.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 99/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/591
   (2015. gada 31. marts)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Presunto de Melgaço (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Portugāles pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Presunto de Melgaço, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Presunto de Melgaço būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Presunto de Melgaço (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 31. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 423, 26.11.2014., 5. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1579 (2015. gada 9. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Baranjski kulen (AĢIN))

text:
               23.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1579
   (2015. gada 9. septembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Baranjski kulen (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Baranjski kulen, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Baranjski kulen būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Baranjski kulen (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 9. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 139, 28.4.2015., 5. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).