title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 990/2011 ( 2011. gada 3. oktobris ), ar ko pēc termiņa beigu pārskata atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam

text:
               6.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 261/2

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 990/2011
   (2011. gada 3. oktobris),
   ar ko pēc termiņa beigu pārskata atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pēc izmeklēšanas, kas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu tika veikta pasākumu apiešanas novēršanai, šie maksājumi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (3) tika attiecināti arī uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes velosipēda detaļu importu. Turklāt atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punktam tika pieņemts lēmums par “atbrīvojuma shēmas” izveidošanu. Shēmas tika precizēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97 (4). Lai saņemtu atbrīvojumu no paplašinātā maksājuma, Savienības velosipēdu ražotājiem jāievēro pamatregulas 13. panta 2. punkta nosacījumi, proti, tas, ka izmantoto Ķīnas izcelsmes velosipēdu detaļu daļai jābūt mazākai par 60 % vai arī visu izmantoto detaļu vērtība jāpaaugstina par 25 %. Līdz šim ir piešķirti vairāk nekā 250 atbrīvojumi.

               (2)

               Pēc termiņa beigu pārskata atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1524/2000 (5), nolēma, ka minētie pasākumi būtu jāturpina.

               (3)

               Pēc starpposma pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (6) nolēma, ka spēkā esošais antidempinga maksājums jāpalielina līdz 48,5 %.

         2.   Pašreizējā izmeklēšana

               (4)

               Komisija 2010. gada 13. jūlijā, publicējot paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) (7)
                  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par termiņa beigu pārskata sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami ĶTR izcelsmes velosipēdu importam.

               (5)

               Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad Eiropas Velosipēdu ražotāju asociācija (EBMA, “pieprasījuma iesniedzējs”) bija iesniegusi pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuru ražojumi veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Savienībā ražotajiem velosipēdiem.

               (6)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

         3.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (7)

               Komisija par izmeklēšanas uzsākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, pieprasījumā minētajiem Savienības ražotājiem, visiem citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, kā arī apvienībām, par kuru ieinteresētību tai bija zināms, un ĶTR iestādēm.

               (8)

               Ieinteresētajām personām termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt iespēju tikt uzklausītām.

               (9)

               Vairāki Savienības ražotāji, kurus pārstāvēja pieprasījuma iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāju apvienības darīja zināmu savu viedokli.

               (10)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

         4.   Atlase

               (11)

               Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un importētāju lielo skaitu, paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu bija paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               (12)

               Lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par to, vai pārbaudes veikšanai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, kuri rīkojās to vārdā, Savienības ražotājus un importētājus aicināja pieteikties un sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Komisija sazinājās arī ar zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un attiecīgajām ĶTR varas iestādēm. Minētajām personām nebija iebildumu pret izlases veida pārbaudes veikšanu.

               (13)

               Līdz norādītā termiņa beigām pieprasīto informāciju kopumā sniedza septiņi ražotāji/eksportētāji, aptuveni 100 Savienības ražotāju un četri importētāji.

               (14)

               Ņemot vērā to, ka paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju sniedza tikai septiņi Ķīnas ražotāji, tika izlemts, ka atlase starp viņiem netiks veikta. Šiem septiņiem uzņēmumiem tika nosūtītas anketas, bet atbildes sniedza tikai trīs no tiem. Tikai divi no šiem trim uzņēmumiem ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību laikposmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “PIP”).

               (15)

               Savienības ražotājus atbilstīgi pamatregulas 17. panta 1. punktam atlasē izvēlējās pēc apspriešanās ar attiecīgajām apvienībām un ar to piekrišanu, ņemot vērā lielāko reprezentatīvo pārdošanas un ražošanas apjomu Savienībā. Rezultātā atlasē iekļāva astoņus Savienības ražotājus. Komisija izsūtīja anketas astoņiem izvēlētajiem uzņēmumiem, kas arī sniedza pilnīgas atbildes.

               (16)

               Ņemot vērā to, ka tikai nedaudzi importētāji (četri importētāji) sniedza atbildes un pauda gatavību sadarboties, tika nolemts, ka atlase starp importētājiem nav jāveic. Komisija nosūtīja anketas visiem četriem importētājiem. Uz anketas jautājumiem atbildēja tikai viens importētājs, bet viņa sniegtā atbilde bija nepilnīga, jo importētājs bija uzsācis darbības slēgšanas procedūru.

               (17)

               Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Uz vietas tika pārbaudīta informācija, kuru sniedza turpmāk minētie uzņēmumi:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Accell Group N.V., Heerenveen, Nīderlande,

                                       —

                                          Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francija,

                                       —

                                          Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francija,

                                       —

                                          Denver S.R.L., Dronero, Itālija,

                                       —

                                          Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Vācija,

                                       —

                                          MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Vācija,

                                       —

                                          Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polija, un Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Vācija,

                                       —

                                          UAB Baltik Vairas un UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Lietuva, un Pantherwerke AG un Onyx Cycle GmbH, Löhne, Vācija;

                           b)

                           ražotāji eksportētāji ĶTR:

                                       —

                                          Oyama Bicycles (Taicang) Co., Ķīna,

                                       —

                                          Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd, Ķīna.

               (18)

               Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tendenču pārbaude, ko veica saistībā ar kaitējuma analīzi, aptvēra laikposmu no 2007. gada janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (19)

               Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās Regula (EK) Nr. 1524/2000, proti, divriteņi un citi velosipēdi (tostarp kravas trīsriteņi, bet ne vienriteņi), kuri nav motorizēti un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8712 00 10, 8712 00 30 un ex 8712 00 80.

               (20)

               Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā velosipēdi tika klasificēti šādās kategorijās:

                           —

                           (A) ATB (universālie velosipēdi, tostarp 24″ vai 26″ kalnu velosipēdi),

                           —

                           (B) 26″ vai 28″ treka/pilsētas/hibrīdu/VTC/tūrisma velosipēdi,

                           —

                           (C) 16″ vai 20″ jauniešu (BMX) un bērnu velosipēdi,

                           —

                           (D) citi divu un vairāku riteņu velosipēdi (bet ne vienriteņi).

               (21)

               Visiem iepriekš definētajiem velosipēdu tipiem ir vieni un tie paši fizikālie un tehniskie pamata parametri. Turklāt Savienības tirgū tos pārdod, izmantojot līdzīgus izplatīšanas kanālus – specializētus mazumtirgotājus, sporta preču veikalu tīklus un lielus tirdzniecības centrus. Velosipēdu pamatlietojums ir identisks, tādēļ tie lielā mērā ir savstarpēji aizstājami un dažādu kategoriju modeļi savstarpēji konkurē. Tādēļ tika secināts, ka visas kategorijas ir viens ražojums.

               (22)

               Izmeklēšanā arī konstatēja, ka velosipēdiem, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražotāji, velosipēdiem, kurus ražo un pārdod analogās valsts tirgū, un Savienības tirgū importētajiem ĶTR izcelsmes velosipēdiem ir vieni un tie paši fiziskie un tehniskie parametri un pēc pamata lietojuma tie neatšķiras.

               (23)

               Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka starp Ķīnas izcelsmes velosipēdiem un Savienības tirgū ražotiem velosipēdiem konkurence ir neliela vai tās nav. Taču iesniegtajos dokumentos nebija informācijas, kas pamatotu šādu prasību, kā arī šīs prasības pamatojumam netika sniegti dokumentāri pierādījumi. Šajā saistībā ir arī jāatzīmē – kā minēts 26. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji sadarbojās ļoti maz un tie sniedza ļoti maz informācijas par ražojumiem, ko Ķīnas ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū. Minēto iemeslu dēļ un tādēļ, ka nav drošākas informācijas, prasību noraidīja.

               (24)

               Tādēļ velosipēdus, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, velosipēdus, kurus ražo un pārdod analogās valsts tirgū, un Savienības tirgū importētos ĶTR izcelsmes velosipēdus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (25)

               Atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam tika pārbaudīts, vai, beidzoties pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atsākties.

               (26)

               Sadarbības līmenis šajā procesā jau pašā sākumā bija ļoti zems. Kā norādīts 14. apsvērumā, tikai trīs ražotāji no Ķīnas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un no paša sākuma bija gatavi sadarboties. No šiem trim uzņēmumiem tikai divi atzina, ka PIP eksportējuši attiecīgos ražojumus uz Savienību, un viņu ražojumi kopā veido mazāk nekā 10 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību.

               (27)

               Pārbaudes apmeklējumus veica abos uzņēmumos, kuri eksportēja ražojumus pārdošanai Savienībā. Tomēr vienā no tiem nebija iespējams pārliecināties par anketā norādītās informācijas pareizību, jo uzņēmums nenodrošināja dokumentus iesniegto datu pamatošanai. Otra uzņēmuma sadarbība bija apmierinoša, bet tā eksports uz Savienību PIP veidoja mazāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību.

               (28)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Ķīnas iestādēm un trim attiecīgajiem uzņēmumiem tika paziņots par to, ka esošo ražotāju eksportētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants, un viņiem tika dota iespēja izteikt savas piezīmes. Komisija uz šo paziņojumu nesaņēma nevienu atbildi. Tādējādi turpmākie secinājumi par iespēju, ka dempings turpināsies vai atsāksies, pamatojas uz pieejamo informāciju saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, tirdzniecības statistiku un ieinteresēto personu iesniegumiem, ieskaitot pieprasījumu.

         2.   Ķīnas importa dempings PIP laikā

   2.1.   Analogā valsts

               (29)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu par analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai bija paredzēts izmantot Meksiku. Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.

               (30)

               Viena persona izteica piezīmi attiecībā uz Meksikas piemērotību, apgalvojot, ka uz velosipēdu iekšzemes cenām Meksikā nevar paļauties un tās nav piemērotas šīs izmeklēšanas vajadzībām. Kā alternatīva tika ierosināta Indija. Tomēr iebildums nebija sīkāk pamatots un tādēļ tika noraidīts.

               (31)

               Meksika tika izmantota par analogo valsti jau iepriekš veiktajās izmeklēšanās, un nebija nekādu pierādījumu par izmaiņām apstākļos, kas varētu pamatot valsts maiņu. Attiecīgā ražojuma tirgus struktūra Meksikā, tirgus dalībnieku skaits, iekšzemē esošā konkurence un ražošanas procesa īpatnības apstiprināja to, ka Meksiku vēl aizvien var uzskatīt par piemērotu analogo valsti.

               (32)

               Trim Meksikas uzņēmumiem tika nosūtītas anketas. No trim uzņēmumiem tikai viens vēlējās sadarboties un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

         2.2.   Normālā vērtība

               (33)

               Vidējās normālās vērtības noteikšana pamatojās uz analogās valsts iekšzemē esošajām pārdošanas cenām un vidējo valūtas kursu starp euro un peso PIP, lai iegūtu vidējo svērto ražotāja cenu, izteiktu euro.

         2.3.   Eksporta cena

               (34)

               Tā kā tika piemērots 18. pants un nebija citas drošas informācijas, eksporta cenas galvenokārt noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem un informāciju, ko sniedza vienīgais eksportētājs no Ķīnas, kurš sadarbojās.

               (35)

               Iepriekšējā izmeklēšanā tika secināts, ka Eurostat pieejamās cenas nevieš pārliecību analīzes vajadzībām (8). Tomēr, tā kā Ķīnas eksportētāju sadarbība bija zema, Komisija uzskatīja, ka Eurostat pieejamās importa cenas attiecībā uz ĶTR var uzskatīt par informācijas avotu šīs izmeklēšanas vajadzībām. Tomēr Komisija apzinās šīs analīzes trūkumus un to, ka tā var norādīt vienīgi cenu tendences.

               (36)

               No Eurostat iegūtā eksporta cena ir CIF cena, kas jākoriģē, lai, ņemot vērā jūras kravas pārvadājumu vidējās izmaksas attiecībā uz vienu darījumu, iegūtu EXW līmeni. Jūras kravas pārvadājumu vidējās izmaksas iegūšanai uz vienību – to aprēķināja kā EUR 8,30 – izmantoja atbildi no vienīgā Ķīnas uzņēmuma, kas sadarbojās. Līdzīgi aprēķināja vienīgā sadarbībai piekritušā Ķīnas uzņēmuma EXW cenu eksportam uz Savienību. Tad iegūto vienības cenu izmantoja vidējās svērtās Ķīnas EXW cenas aprēķināšanai.

         2.4.   Salīdzinājums

               (37)

               Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. punktam Meksikas vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar Ķīnas eksporta cenas vidējo svērto vērtību, par pamatu uzskatot EXW cenu. Tika noteikta vidējā svērtā dempinga starpība.

         2.5.   Dempinga starpība

               (38)

               Dempinga aprēķini liecināja par valsts vienoto dempinga starpību, kas pārsniedza 20 %. Tomēr šāds līmenis būtu jāuztver piesardzīgi, jo Eurostat datos nav ņemtas vērā ievērojamas cenu atšķirības, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma veidu. Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka saskaņā ar pieprasījumā iesniegto informāciju dempinga starpība bija līmenī, kas pārsniedza 100 %.

         3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

   3.1.   Ievadpiezīme

               (39)

               Iespējamās importa tendences no ĶTR izvērtēja, ņemot vērā gan paredzamās cenas, gan apjomu.

         3.2.   Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda

               (40)

               Pamatojoties uz pieprasījumā esošo informāciju, Ķīnas velosipēdu ražošanas nozare apjoma ziņā ir lielākā pasaulē. ĶTR ir ražošanas jauda, lai ražotu 100–110 miljonus velosipēdu, un tā ražo aptuveni 80 miljonus velosipēdu gadā. Ķīnas velosipēdu ražošanas nozare ir orientēta uz eksportu – no 80 miljoniem saražoto velosipēdu 25 miljoni tiek ražoti iekšzemes tirgum, bet pārējie 55 miljoni velosipēdu, kas ir 69 % no kopējās produkcijas, ir paredzēti eksportam.

               (41)

               Aplēstā neizmantotā ražošanas jauda ĶTR ir aptuveni 20–30 miljoni velosipēdu, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz pašlaik Savienībā ražoto apjomu, kā norādīts 66. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā iegūtā informācija liecina par to, ka ĶTR velosipēdu ražošanas jaudu var viegli kāpināt, augoša pieprasījuma gadījumā cita starpā radot jaunas darba vietas.

               (42)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar izslēgt, ka, atceļot antidempinga pasākumus, ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību.

               (43)

               Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka regulā minētajai Ķīnas ražošanas jaudai nav pamatojuma un tā ir vienkārši spekulācija. Šajā saistībā jāatgādina, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti zema un ka lielā mērā konstatējumi balstījās uz pieejamajiem faktiem. Šajā gadījumā, un kā minēts 40. apsvērumā, tā kā nebija citas ticamākas informācijas, Komisija izmantoja pieprasījumā sniegtos pirmšķietamos pierādījumus. Izmeklēšanā netika iegūta informācija, kas liecinātu, ka šie pirmšķietamie pierādījumi ir neprecīzi. Attiecīgā persona nesniedza ne informāciju, ne pierādījumus, kas liecinātu par būtiski atšķirīgu ĶTR neizmantotās ražošanas jaudas līmeni. Šī prasība tādēļ tika noraidīta.

         3.3.   Savienības tirgus pievilcība un eksporta cenas uz trešām valstīm

               (44)

                  Eurostat dati un pieprasījumā norādītā informācija liecina par to, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Savienība ir pievilcīgs tirgus.

               (45)

               Informācija par cenām, ko sniedza vienīgais Ķīnas eksportētājuzņēmums, kurš sadarbojās, liecina, ka PIP ražojuma vidējā svērtā EXW eksporta cena uz trešām valstīm bija zemāka par vidējo EXW pārdošanas cenu Savienībā. Ņemot vērā ĶTR esošo ražošanas jaudu un pieprasījumu Savienības tirgū, pastāvētu diezgan liela iespēja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji nekavējoties palielinātu velosipēdu eksportu uz Savienību. Turklāt līdz galam neizmantotā ražošanas jauda ļauj Ķīnas ražotājiem darboties Eiropas tirgū par ļoti zemām cenām.

         3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (46)

               Tā kā, pat neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, piesardzīgs salīdzinājums, kas pamatojas uz Eurostat skaitļiem un vienīgā Ķīnas eksportētāja, kurš sadarbojas, sniegto informāciju, liecina, ka PIP Ķīnas izcelsmes preču dempinga starpība pārsniedza 20 %, ir ļoti iespējams, ka dempings turpināsies, ja pasākumi tiks atcelti.

               (47)

               Iepriekš minētā analīze atklāja, ka Ķīnas imports turpina ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām. Jo īpaši ņemot vērā līdz galam neizmantoto jaudu, kas pieejama ĶTR un ko vajadzības gadījumā var viegli palielināt, kā arī cenu līmeņu analīzes rezultātus attiecībā uz Savienību un citām trešām valstīm, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka dempings turpināsies.

         D.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

               (48)

               Šīs izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka velosipēdus ražo aptuveni 100 Savienības ražotāju, kas pieteicās izmeklēšanas laikā, kā arī citi ražotāji, kurus lielākoties pārstāv attiecīgo valstu apvienības. Tādējādi šie uzņēmumi pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka par labu nozarei ir noteikta atbrīvojuma shēma, kas aprakstīta 1. apsvērumā.

               (49)

               Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas līmeni, tika izmantota visa pieejamā informācija, tostarp pieprasījumā sniegtā informācija, dati no Savienības ražotājiem un valstu apvienībām pirms un pēc izmeklēšanas uzsākšanas, kā arī vispārēji statistikas dati par ražošanu.

         2.   Patēriņš Savienības tirgū

               (50)

               Savienības ražotāju tirdzniecības apjomi tika izvērtēti, ņemot vērā datus no ražotāju iesniegtajām atbildēm uz atlases anketas jautājumiem un datus, kas uzskaitīti iesniegtajā pieprasījumā. Pieprasījumā esošie dati bija savākti no dažādām velosipēdu ražotāju apvienībām Savienībā.

               (51)

               Savienības patēriņš tika aplēsts, ņemot vērā visu Savienības ražotāju pārdoto apjomu Savienības tirgū, kas novērtēts 68. apsvērumā, un pieskaitot tam importu no visām valstīm saskaņā ar Eurostat informāciju.

               (52)

               No 2007. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 11 % – no 22 912 066 vienībām 2007. gadā līdz 20 336 813 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Patēriņš jo īpaši samazinājās laikā no 2008. līdz 2009. gadam. Sīkāki, vienībās izteikti, dati sniegti 1. tabulā.

                  1. tabula –   Patēriņš

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Apjoms (vienības)

                           + Kopējais imports

                           10 073 428

                           10 017 551

                           8 973 969

                           9 202 752

                           + Savienības tirgū pārdotie ES ražojumi

                           12 838 638

                           12 441 446

                           11 604 072

                           11 134 061

                           = Patēriņš

                           22 912 066

                           22 458 997

                           20 578 041

                           20 336 813

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              98

                              90

                              89

         3.   Ķīnas Tautas Republikas importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa

               (53)

               Attiecīgā ražojuma importa apjoms tika noteikts, ņemot vērā statistikas datus, ko sniedz Eurostat. Attiecīgā ražojuma ĶTR importa par dempinga cenu apjoms attiecīgajā periodā ir samazinājies par 38 % – līdz 615 920 vienībām PIP (sk. 2. tabulu). Attiecīgā ražojuma ĶTR importa apjoms attiecīgā perioda sākumā par 26 % pārsniedza to importa apjomu, kas tika konstatēts iepriekšējās izmeklēšanas PIP (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam, proti, 733 901 vienība (9)). Lielākais attiecīgā ražojuma importa samazinājums bija laikā starp 2008. un 2009. gadu, kas atbilst ES patēriņa samazinājumam kopumā (sk. 1. un 2. tabulu).

               (54)

               Tā kā attiecīgajā periodā imports no ĶTR samazinājās vairāk nekā patēriņš, ĶTR tirgus daļa nedaudz samazinājās, proti, no 4,4 % 2007. gadā līdz 3,1 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (55)

               Izmaiņas ĶTR izcelsmes velosipēdu importā un tirgus daļā attiecīgajā periodā atspoguļotas 2. tabulā.

                  2. tabula –   Imports no ĶTR

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Importa apjoms no attiecīgās valsts (vienības)

                           986 514

                           941 522

                           598 565

                           615 920

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              95

                              61

                              62

                           Attiecīgās valsts importa tirgus daļa

                           4,4 %

                           4,3 %

                           3,0 %

                           3,1 %

         4.   Attiecīgā importa cenas

   4.1.   Cenu pārmaiņas

               (56)

               Kā skaidrots 35. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka Eurostat dati par ĶTR importa cenām ir izmantojams informācijas avots šīs izmeklēšanas vajadzībām.

               (57)

               Saskaņā ar Eurostat datiem vidējās svērtās ĶTR izcelsmes importa cenas, ko turpmāk tekstā norāda indekss, no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 125 %. Importa cenas ievērojami pieauga 2009. gadā un pēc tam bija gandrīz stabilas. Sīkāki dati sniegti 3. tabulā.

                  3. tabula –   Attiecīgā importa cenas

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           ĶTR

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              128

                              224

                              225

         4.2.   Cenu samazinājums

               (58)

               Lai noteiktu ĶTR izcelsmes velosipēdu izraisīto cenu samazinājumu, Komisija, veicot analīzi, ņēma vērā informāciju, ko tā izmeklēšanas gaitā saņēma no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un Eurostat norādītās vidējās cenas. Par Savienības ražošanas nozares attiecīgajām cenām uzskatīja tās, par kurām ražojumu iegādājās neatkarīgi klienti, nepieciešamības gadījumā tās koriģējot līdz EXW līmenim. Salīdzinājums parādīja, ka pēc antidempinga maksājuma atskaitīšanas ĶTR izcelsmes imports izraisīja cenu samazinājumu Savienības nozarē par 53 %.

         5.   Imports no citām valstīm

               (59)

               Pamatojoties uz Eurostat datiem, imports no citām trešām valstīm samazinājās no 9 087 000 vienībām 2007. gadā līdz 8 587 000 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – kopumā samazinājums bija 6 %. Imports samazinājās vienlaikus ar patēriņa samazinājumu Savienībā (–11 %), bet importa samazināšanās notika lēnāk. Trešo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 40 % līdz 42 %. Tomēr, kā konstatēts 35. un 56. apsvērumā, Eurostat norādītajās cenās nav ņemts vērā no katras valsts importēto ražojumu sortiments, un tāpēc cenu tendenču atspoguļošanai tiek izmantoti tikai indeksi. Tā kā no trešām valstīm importēto ražojumu sortiments nav zināms, nav nozīmes salīdzināt importa cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām. Tomēr tika meklēta un iegūta papildu informācija par importu no tām valstīm, no kurām importē lielāko daļu velosipēdu. Sīkāki dati sniegti 4. tabulā.

                  4. tabula –   Imports no citām valstīm

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Visi veidi

                           Vienības (tūkst.)

                           Tirgus daļa

                           Cena EUR par vienību

                           Vienības (tūkst.)

                           Tirgus daļa

                           Cena EUR par vienību

                           Vienības (tūkst.)

                           Tirgus daļa

                           Cena EUR par vienību

                           Vienības (tūkst.)

                           Tirgus daļa

                           Cena EUR par vienību

                           Taivāna

                           3 186

                           14 %

                           3 428

                           15 %

                           2 949

                           14 %

                           2 958

                           15 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              108

                              110

                              104

                              93

                              103

                              125

                              93

                              105

                              125

                           Taizeme

                           1 534

                           7 %

                           1 522

                           7 %

                           1 384

                           7 %

                           1 397

                           7 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              99

                              101

                              107

                              90

                              100

                              127

                              91

                              103

                              127

                           Filipīnas

                           690

                           3 %

                           437

                           2 %

                           449

                           2 %

                           476

                           2 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              63

                              65

                              105

                              65

                              73

                              106

                              69

                              78

                              103

                           Malaizija

                           475

                           2 %

                           361

                           2 %

                           193

                           1 %

                           265

                           1 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              76

                              77

                              106

                              41

                              45

                              116

                              56

                              63

                              99

                           Šrilanka

                           574

                           3 %

                           749

                           3 %

                           1 017

                           5 %

                           1 101

                           5 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              131

                              133

                              107

                              177

                              197

                              108

                              192

                              216

                              107

                           Tunisija

                           550

                           2 %

                           527

                           2 %

                           530

                           3 %

                           495

                           2 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              96

                              98

                              105

                              96

                              107

                              113

                              90

                              101

                              113

                           Citas valstis

                           2 078

                           9 %

                           2 052

                           9 %

                           1 854

                           9 %

                           1 895

                           9 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              99

                              101

                              110

                              89

                              99

                              131

                              91

                              103

                              127

                           KOPĀ

                           9 087

                           40 %

                           9 076

                           40 %

                           8 375

                           41 %

                           8 587

                           42 %

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              100

                              102

                              109

                              92

                              103

                              125

                              94

                              106

                              122

         1.   Taivāna

               (60)

               Attiecīgajā periodā importa apjoms no Taivānas samazinājās no 3 158 600 vienībām 2007. gadā līdz 2 958 000 vienībām PIP, un šīs valsts tirgus daļa šajā periodā nedaudz palielinājās no 14 % līdz 15 %. No Taivānas importētie velosipēdi ir paredzēti augstāku cenu tirgus segmentam. Izmeklēšanas gaitā, veicot modeļu salīdzināšanu, apstiprinājās, ka no Taivānas importētie ražojumi – tāpat kā iepriekš veiktās izmeklēšanas periodā – tiek pārdoti par augstāku cenu nekā līdzīgi modeļi, kurus ražo Savienības nozare (10). Turklāt attiecīgajā periodā importa cenām bija tendence palielināties, šim palielinājumam sasniedzot 25 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2007. gadu.

         2.   Taizeme

               (61)

               Taizemes imports attiecīgajā periodā ir samazinājies no 1 534 000 vienībām 2007. gadā līdz 1 397 000 vienībām PIP. Importa samazināšanās atbilda patēriņa tendencēm tirgū, tirgus daļai saglabājoties nemainīgai, proti, 7 %. Tomēr no Taizemes importētie velosipēdi atbilst vidējam tirgus segmentam, un izmeklēšana parādīja, ka, modeļus salīdzinot, no Taizemes importētie velosipēdi tiek pārdoti par augstāku cenu nekā līdzīgi modeļi, kurus ražo Savienības nozare. Turklāt attiecīgajā periodā importa cenām bija tendence palielināties, šim palielinājumam sasniedzot 27 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2007. gadu.

         3.   Šrilanka

               (62)

               No Šrilankas importēto ražojumu apjoms attiecīgajā periodā pieauga gandrīz divkārt – no 574 000 vienībām 2007. gadā līdz 1 101 000 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tās tirgus daļa attiecīgā perioda beigās sasniedza 5 %. Tomēr viena persona apgalvoja, ka Ķīnas eksportētāji apiet antidempinga maksājumu, veicot pārkraušanu Šrilankā. Šobrīd Komisijas rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai izdarītu secinājumus attiecībā uz šo importu. Šajos apstākļos nevar izslēgt iespēju, ka imports, kura reģistrētā izcelsmes valsts ir Šrilanka, rada daļu no Savienības nozarei nodarītā kaitējuma.

               (63)

               Pēc konstatējumu paziņošanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka secinājumi par iespējamo apiešanu caur Šrilanku ir tikai pieņēmumi un ka galīgajos secinājumos apgalvojumi par apiešanu caur Šrilanku nebūtu jāņem vērā. Atbildot uz šo apgalvojumu, būtu jāuzsver – kā skaidri teikts 62. apsvērumā, Komisija šajā jautājumā nav izdarījusi nekādus secinājumus.

         6.   Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

   6.1.   Ievadpiezīmes

               (64)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (65)

               Kā skaidrots iepriekš, ņemot vērā lielo to Savienības ražotāju skaitu, kas izvirzīja sūdzības, bija jāpiemēro noteikumi par atlasi. Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti šādi kaitējuma rādītāji:

                           —

                           makroekonomiskie rādītāji (ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, izaugsme, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekšējā dempinga sekām), ko novērtēja Savienības ražošanas līmenī, pamatojoties uz informāciju, kuru ieguva no Savienības valstu ražotāju apvienībām un atsevišķiem uzņēmumiem. Attiecībā uz šiem rādītājiem, ja tas bija iespējams, veica kontrolpārbaudi, salīdzinot tos ar vispārīgo informāciju, kas bija pieejama attiecīgās valsts statistikā,

                           —

                           mikroekonomiskie rādītāji (krājumi, pārdošanas cenas, naudas plūsma, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, spēja palielināt kapitālu, ieguldījumi un algas), ko novērtēja attiecībā uz atsevišķiem uzņēmumiem, proti, to Savienības ražotāju līmenī, kuri tika iekļauti izlasē.

         6.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (66)

               Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms Savienības ražošanas nozarē katru gadu nedaudz samazinājās. PIP beigās ražošanas apjoms, salīdzinot ar 2007. gadu, bija samazinājies par 11 % – atbilstīgi patēriņa tendencei. Sīkāki dati norādīti 5. tabulā.

                  5. tabula –   Savienības ražošanas kopapjoms

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Apjoms (vienības)

                           Ražošana

                           13 813 966

                           13 541 244

                           12 778 305

                           12 267 037

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              98

                              93

                              89

               (67)

               Ražošanas jauda no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam mazliet palielinājās (par 2 %). Tā kā ražošana samazinājās, arī jaudas izmantošana no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam kopumā samazinājās par 13 %, tā rezultātā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika izmantots 81 % no jaudas. Sīkāki dati sniegti 6. tabulā.

                  6. tabula –   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Apjoms (vienības)

                           Ražošanas jauda

                           14 785 000

                           15 804 000

                           15 660 000

                           15 118 000

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              107

                              106

                              102

                           Ražošanas jaudas izmantojums

                           93 %

                           86 %

                           82 %

                           81 %

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              92

                              87

                              87

         b)   Pārdošanas apjoms

               (68)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem laikā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 13 %. Šīs izmaiņas atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū. Sīkāki dati sniegti 7. tabulā.

                  7. tabula –   Pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Apjoms (vienības)

                           12 838 638

                           12 441 446

                           11 604 072

                           11 134 061

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              97

                              90

                              87

         c)   Tirgus daļa

               (69)

               No 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija nedaudz svārstīga. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 1,3 procentpunktiem. Sīkāki dati sniegti 8. tabulā.

                  8. tabula –   Savienības tirgus daļa

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Savienības tirgus daļa

                           56,0 %

                           55,4 %

                           56,4 %

                           54,7 %

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              99

                              101

                              98

         d)   Nodarbinātība un ražīgums

               (70)

               Attiecīgajā periodā nodarbinātība samazinājās par 9 % – no 14 925 darbiniekiem 2007. gadā līdz 13 646 darbiniekiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (71)

               Ražīgums 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu nedaudz pieauga, bet pēc tam samazinājās. Kopumā attiecīgajā periodā ražīgums nedaudz samazinājās – par 3 %. Sīkāki dati sniegti 9. tabulā.

                  9. tabula –   Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Nodarbināto skaits

                           14 925

                           14 197

                           14 147

                           13 646

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              95

                              95

                              91

                           Ražīgums (vienības gadā)

                           926

                           954

                           903

                           899

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              103

                              98

                              97

         e)   Izaugsme

               (72)

               Kopumā būtu jānorāda, ka visu Savienības ražotāju tirgus daļa ir mazliet samazinājusies – par 1,3 procentpunktiem, patēriņa līmenim samazinoties par 11 %, kas skaidri norāda, ka ražotāji nav varējuši attīstīties.

         f)   Dempinga starpības apmērs

               (73)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings no ĶTR turpinājās. Kā skaidrots 34. apsvērumā, Ķīnas eksportētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ dempinga starpības aprēķins pamatojas uz Eurostat norādītajām cenām. Kā norādīts 35. apsvērumā, Eurostat norādītās vidējās cenas sniedz nepilnīgu informāciju par ražojumu sortimentu, kam ir ievērojama nozīme dempinga starpības aprēķinā; tomēr, ņemot vērā ĶTR esošo neizmantoto ražošanas jaudu, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

         g)   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

               (74)

               Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Secināja, ka plānotā Savienības ražošanas nozares atlabšana no iepriekšējā dempinga ietekmes nav notikusi, par ko jo īpaši liecina ilgstoši zemā rentabilitāte un izmantotās jaudas samazināšanās.

         6.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

   h)   Krājumi

               (75)

               Viens ražotājs tā uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par krājumiem attiecīgajā periodā. Līdz ar to šā uzņēmuma datus, veicot krājumu analīzi par attiecīgo periodu, nevarēja ņemt vērā.

               (76)

               Velosipēdu krājumi analīzes periodā pieauga no 880 935 vienībām 2007. gadā līdz 1 091 516 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pieaugumam sasniedzot 24 %. Sīkāki dati sniegti 10. tabulā.

                  10. tabula –   Krājumi

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Apjoms (vienības)

                           Krājumi perioda beigās

                           880 935

                           1 132 612

                           818 276

                           1 091 516

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              129

                              93

                              124

         i)   Pārdošanas cenas un izmaksas

               (77)

               Savienības ražošanas nozares vidējai EXW pārdošanas cenai, par kuru tā pārdeva ražojumus nesaistītiem klientiem, attiecīgajā periodā bija tendence nedaudz pieaugt. Kopumā Savienības ražošanas nozarē posmā no 2007. gada līdz PIP cenas pieauga par 9 % atbilstīgi ražošanas izmaksu pieaugumam, kā skaidrots 79. apsvērumā.

                  11. tabula –   Vienības cena Savienības tirgū

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Savienības pārdevumu vienības cena (EUR par vienību)

                           163

                           170

                           176

                           178

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              104

                              108

                              109

               (78)

               Ražošanas izmaksas tika aprēķinātas, ņemot vērā izlasē iekļauto ražotāju visu veidu saražotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto vērtību.

               (79)

               Perioda laikā ražošanas izmaksas palielinājās par 9 %. Šā palielinājuma galvenais iemesls bija izmaiņas sortimentā. Sīkāki dati sniegti 12. tabulā.

                  12. tabula –   Ražotās vienības izmaksas

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Ražotās vienības cena (EUR par vienību)

                           165

                           169

                           180

                           180

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              102

                              109

                              109

               (80)

               Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka ražošanas izmaksu palielināšanās notika laikā, kad būtiski pazeminājās konkrētu izejvielu cenas, proti, tērauda un alumīnija cena, kas varētu liecināt par to, ka nodarītais kaitējums ir pašradīts. Taču šim apgalvojumam nesniedza pietiekamus pierādījumus. Persona sniedza vienīgi datus, kas ļoti vispārīgā veidā norādīja uz alumīnija un tērauda cenu izmaiņām aplūkotajā periodā, bet nenorādīja, kādā mērā šīs izmaiņas būtu ietekmējušas velosipēdu ražošanas kopējās izmaksas. Turklāt šis arguments tika izteikts tikai pēc konstatējumu paziņošanas, t. i., procedūras beigu posmā, un tādēļ to vairs nevarēja pārbaudīt. Tādēļ apgalvojums tiek noraidīts.

         j)   Rentabilitāte

               (81)

               Izlasē iekļauto ražotāju kopējā attiecīgā ražojuma ražošanas rentabilitāte attiecīgā perioda pirmajā gadā bija negatīva (– 1,7 %). Savienības ražotāji guva peļņu 2008. gadā. Tomēr 2009. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanā atkal bija zaudējumi.

               (82)

               Minētā tendence liecina par nozares nestabilo stāvokli, salīdzinot ar iepriekšējo izmeklēšanu, kad Savienības nozares rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 3,6 %.

                  13. tabula –   Rentabilitāte

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Savienības pārdevumu rentabilitāte

                           –1,7 %

                           0,6 %

                           –2,2 %

                           –1,1 %

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              – 100

                              33

                              – 129

                              –68

               (83)

               Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, taču nesniedzot nekādus dokumentārus pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare nav uzlabojusi savu efektivitāti un veiktspēju. Taisni pretēji, izmeklēšanā konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir veikusi acīmredzamus centienus piemēroties cenu spiedienam, kas rodas no importa par dempinga cenām, pārvietojot ražotnes Savienības teritorijā un tādējādi palielinot izmaksu efektivitāti, kā tas skaidrots 85. apsvērumā. Tādēļ šie apgalvojumi tiek noraidīti.

         k)   Ienākums no ieguldījumiem

               (84)

               Attiecīgajā periodā ieguldījumi uzņēmējdarbībā, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, ir ievērojami samazinājušies, t. i., no EUR 21 491 000 2007. gadā līdz EUR 11 738 000 pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. To lielā mērā var skaidrot ar ekonomisko krīzi, kas sākās 2008. gadā un sasniedza savu dziļāko punktu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad piekļūt jaunam kapitālam bija jo īpaši grūti un prognozes par pārdošanas apjomiem bija pesimistiskas.

               (85)

               Būtu jāatzīmē, ka ievērojama ieguldījumu daļa ir veikta ar mērķi palielināt darba ražīgumu ražošanā un nodrošināt jaunāko tehnoloģiju izmantošanu. Šajā procesā attiecīga ražošanas jaudas daļa ir novirzīta no Rietumeiropas valstīm uz Austrumeiropas valstīm, paplašinot ražošanas bāzi tā, lai tā aptvertu gandrīz visas dalībvalstis, un norādot uz Savienības nozares dzīvotspēju un centieniem saglabāt konkurētspēju.

                  14. tabula –   Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Ieguldījumi EUR (tūkstošos)

                           21 491

                           21 743

                           10 701

                           11 738

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              101

                              50

                              55

                           Ienākums no ieguldījumiem

                           –16 %

                           5 %

                           –20 %

                           –10 %

               (86)

               Viens ražotājs attiecīgā uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par to, kāda ir pamatlīdzekļu neto produkcija attiecīgajā periodā, kas tika noteikts ienākuma aprēķina veikšanai no ieguldījumiem. Līdz ar to, analizējot attiecīgajā periodā gūto ienākumu no ieguldījumiem, šā uzņēmuma datus nevarēja ņemt vērā.

               (87)

               Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz peļņu. Izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2007. gadā ieguvums no ieguldījumiem bija – 16 %, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā mazliet uzlabojās līdz – 10 %.

         l)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (88)

               Viens ražotājs uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par naudas plūsmu attiecīgajā periodā, liedzot izvērtēt ar velosipēdu ražošanu saistīto naudas plūsmu uzņēmuma darbībā. Līdz ar to šā uzņēmuma sniegtos datus nevarēja ņemt vērā, analizējot naudas plūsmu attiecīgajā periodā.

               (89)

               Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašfinansēt savu darbību, izmeklēšanas periodā bija pozitīva. Tomēr posmā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tā samazinājās aptuveni par 33 %. Sīkāki dati sniegti 15. tabulā.

                  15. tabula –   Naudas plūsma

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Naudas plūsma (tūkstošos EUR)

                           19 981

                           20 767

                           19 261

                           13 350

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              104

                              96

                              67

               (90)

               Izlasē iekļautie ražotāji piesaista kapitālu vai nu iekšēji, ja tie ir uzņēmumu grupas sastāvā, vai arī ar bankas aizņēmumiem. Citos gadījumos par finansējuma avotu tiek izmantota uzņēmuma naudas plūsma. Nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem nav bijušas lielas grūtības piesaistīt kapitālu.

         m)   Algas

               (91)

               Attiecīgajā periodā darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 11 %. Tas atspoguļo ražošanas pārorientēšanu uz sarežģītākiem ražojumiem.

                  16. tabula –   Algas

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                           Algu izmaksas uz darbinieku (EUR)

                           20 239

                           20 880

                           22 499

                           22 541

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              103

                              111

                              111

               (92)

               Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka algas izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās, lai gan tajā pašā laikā pieprasījums kritās, kas varētu liecināt par pašradītu kaitējumu. Tiešām, kā norādīts iepriekšējā tabulā, algu izmaksas uz darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Taču, kā skaidrots 70. apsvērumā, darbinieku skaits samazinājās par 9 %. Līdz ar to kopējās algas izmaksas palielinājās tikai par 2 %. Tādēļ konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātei kopumā bija ļoti maza ietekme.

         7.   Secinājums par kaitējumu

               (93)

               Nav šaubu, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli. Spēkā esošie pasākumi tik tiešām ir nākuši par labu, ļaujot nozarei stabilizēt tās tirgus daļu. Tomēr ražošanas apjoms Savienībā ir samazinājies, un peļņas norma vēl aizvien nav pietiekama. Turpmākās izaugsmes un peļņas iespējas vājina dempinga importa radītais cenu un apjomu spiediens.

               (94)

               Kā minēts 53. apsvērumā, importa apjomi no ĶTR posmā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās. Taču lielākais importa apjoma kritums bija laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad ievērojami paaugstinājās ĶTR importa cenas. Tomēr, kā parādīja izmeklēšana un kā skaidrots 58. apsvērumā, šī cenu palielināšanās joprojām nebija pietiekama, lai ļautu uzlabot nozares stāvokli. Faktiski imports no ĶTR samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 53 %.

               (95)

               Nav šaubu, ka stāvoklis nozarē ir nestabils, jo tā strādā ar zaudējumiem. Attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies gandrīz visi rādītāji, kas norāda uz Savienības ražotāju finansiālajam stāvoklim radīto kaitējumu, – rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Tāpēc nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Turklāt situāciju, iespējams, vēl vairāk pasliktina spiediens, ko rada iespējamais imports, kurš tiek veikts, apejot pasākumus.

               (96)

               Pamatojoties uz norādīto, ir secināts, ka Savienības ražošanas nozarei kopumā vēl aizvien ir raksturīga ekonomiska nestabilitāte un tai tiek nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē.

         8.   Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme

   8.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

               (97)

               Līdz ar Savienības patēriņa samazināšanos no Ķīnas importa tirgus daļa arī mazliet samazinājās – no 4,4 % uz 3,1 % (sk. 53. apsvērumu). Kā minēts iepriekš 58. apsvērumā, pamatojoties uz aprēķinu, kurā nav iekļauts antidempinga maksājums, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas izcelsmes ražojumu imports samazināja cenas Savienības ražošanas nozarē par 53 %. Jāatgādina, ka maksājuma likme ir 48,5 %. Tātad cenu samazinājuma līmenis, no vienas puses, norāda uz spēkā esošo maksājumu efektivitāti un, no otras puses, uz vajadzību turpināt pasākumus. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka konstatētais samazinājums bija tādā pašā līmenī kā laikā, kad tika veikta iepriekšējā pārskatīšana. Tādējādi ĶTR dempinga importa kaitīgā ietekme uz cenām Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien ir ievērojama, un, kā iepriekš paskaidrots 58. apsvērumā, ir iespēja, ka tā turpināsies.

         8.2.   Ekonomiskās krīzes ietekme

               (98)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā esošo nelabvēlīgo ekonomisko apstākļu dēļ velosipēdu patēriņš samazinājās. Sekojot tendencēm patēriņā, tika sašaurināta ražošana un samazinājās nodarbinātība. Tā kā velosipēdu nozarei nav raksturīgas augstas nemainīgās izmaksas, ražošanas sašaurināšana neietekmēja Savienības velosipēdu ražošanas nozares rentabilitāti.

               (99)

               Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare radīja papildu ražošanas jaudu laikā, kad Savienības patēriņš samazinājās, un tam bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju. Šis apgalvojums ir pretrunā ar 52. un 67. apsvērumā minētajām patēriņa un jaudas izmaiņām. Patēriņš tiešām galvenokārt samazinājās laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, taču ražošanas jauda jau bija palielināta gadu iepriekš, proti, 2007. un 2008. gadā. Tādēļ apgalvojums tiek noraidīts.

         8.3.   Imports no citām valstīm

               (100)

               Kā paskaidrots 59. apsvērumā, samazinoties patēriņam, importa apjomi no citām trešām valstīm samazinājās par 6 %. Citu valstu izcelsmes importa tirgus daļa pieauga no 40 % 2007. gadā līdz 42 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Vidējā importa cena no šīm valstīm no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 6 %. Galvenās valstis, no kurām attiecīgais ražojums tika importēts, bija Taivāna, Taizeme un Šrilanka.

               (101)

               Attiecīgajā periodā Taivānas izcelsmes importa tirgus daļa nedaudz palielinājās (no 14 % uz 15 %). Tomēr pieejamā informācija norāda, ka imports no Taivānas godīgi konkurē ar Savienībā ražotajiem velosipēdiem, kā skaidrots 60. apsvērumā.

               (102)

               No Taizemes importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā nav mainījusies. Kā skaidrots 61. apsvērumā, pieejamā informācija norāda, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šos importētos ražojumus pārdeva par cenu, kas konkurēja ar līdzīgu Savienībā ražotu velosipēdu cenu.

               (103)

               Šrilankas izcelsmes imports attiecīgajā periodā ir palielinājies par 92 %. Tā tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 5 %. Tomēr, kā skaidrots 62. apsvērumā, ir saņemts apgalvojums par to, ka no Šrilankas tiek importēti arī Ķīnas izcelsmes velosipēdi.

               (104)

               Jāsecina, ka lielāko velosipēdu eksportētāju vidū, kas eksportē uz Savienību, imports no Taivānas un Taizemes – galvenokārt cenu līmeņu dēļ (kurš ir līdzīgs vai pat augstāks par cenām Savienības nozarē) – nevarēja negatīvi ietekmēt stāvokli Savienības nozarē. Pretēji tam nevar izslēgt, ka imports, kura reģistrētā izcelsmes valsts ir Šrilanka, rada daļu no Savienības nozarei nodarītā kaitējuma.

         8.4.   Pasākumu apiešana

               (105)

               Ir izteikts uz pierādījumiem pamatots apgalvojums, ka Ķīnas eksportētāji pastāvīgi apiet pasākumus, importējot preces caur vairākām valstīm, un šis imports rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (“OLAF”) iepriekš atklātos pierādījumus par pasākumu apiešanu, jo īpaši importējot caur Filipīnām, nevar izslēgt, ka šāda nelikumīga rīcība tirgū vēl aizvien tiek veikta un rada kaitējumu Savienības nozarei.

         E.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (106)

               Kā minēts 66. līdz 91. apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma, taču stāvoklis uzlabojās tikai nedaudz. Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils un viegli ievainojams, vēl aizvien pakļauts ĶTR dempinga importa kaitīgajai ietekmei.

               (107)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika vērtēts attiecīgās izcelsmes valsts imports, lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību.

         2.   Ķīnas eksporta apjomi

               (108)

               Kā minēts 40. apsvērumā, Ķīnas velosipēdu nozare ir orientēta uz eksportu. Ķīnas velosipēdus pārdod svarīgākajos pasaules tirgos, jo īpaši ASV un Japānā, kur tiem ir dominējošs stāvoklis. Kā minēts iepriekšējā izmeklēšanā (11), deviņdesmito gadu beigās Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija vajadzīgs ļoti mazs laiks, lai atkal ievērojami palielinātu savu klātbūtni ASV tirgū pēc divu gadu prombūtnes antidempinga maksājuma ieviešanas dēļ. Ķīnas velosipēdu eksports uz ASV 2009. gadā bija aptuveni 14 055 000 vienības pie 14 888 000 vienību liela kopējā patēriņa.

               (109)

               Šis stāvoklis liecina par to, ka Ķīnas ražotāji ir spējīgi ātri eksportēt un iekļūt jaunos tirgos, ilgi saglabājot tajos dominējošu stāvokli.

               (110)

               Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumus vairs nepiemērotu, tas būtiski nepalielinātu Ķīnas izcelsmes velosipēdu importu, jo Ķīnas eksportētājiem ir grūtības nodrošināt atbilstību Eiropas velosipēdu drošības standartiem (EN 14764, EN 14765, EN 14766 un EN 14781). Taču šim apgalvojumam nesniedza pietiekamus dokumentārus pierādījumus. Tieši pretēji, izmeklēšanā konstatēts, ka no ĶTR jau tagad importē nozīmīgu daļu velosipēdu un velosipēdu detaļu, kas atbilst nepieciešamajiem drošības standartiem. Tādēļ nav iemeslu uzskatīt, ka Ķīnas ražotāji nav spējīgi nodrošināt atbilstību spēkā esošajiem velosipēdu drošības standartiem. Šis apgalvojums tādēļ tika noraidīts.

         3.   ĶTR tirgus neizmantotā jauda

               (111)

               Kā minēts 41. apsvērumā, izmeklēšanas laikā apkopotie dati liecina, ka ĶTR ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda. Tika konstatētas skaidras norādes, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. Jo īpaši nekas neliecina par to, ka trešo valstu tirgi vai Ķīnas vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju no ĶTR.

               (112)

               Turklāt pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka Ķīnas darbaspēka izmaksu palielināšanās varētu būtiski ierobežot Ķīnas ražošanas jaudas palielināšanos. Šajā saistībā jāatzīmē – kā tas ir minēts 26. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti zema un skaitļi par darbaspēka izmaksām un jaudu ĶTR netika sniegti. Turklāt attiecīgā persona nesniedza nekādus pierādījumus, kas šo apgalvojumu pamatotu. Tādēļ šī prasība tika noraidīta.

         4.   Apgalvojumi par pasākumu apiešanu

               (113)

               Kā skaidrots 105. apsvērumā, ir izteikts uz pierādījumiem pamatots apgalvojums, ka Ķīnas eksportētāji pastāvīgi apiet pasākumus, importējot preces caur vairākām valstīm. To apstiprināja arī OLAF attiecībā uz Filipīnām. Šāda rīcība norāda uz Ķīnas eksportētāju lielo interesi par pievilcīgo Savienības tirgu.

         5.   Secinājums

               (114)

               Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās saimnieciskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.

               (115)

               Kā konstatēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare ir spējusi atgūties no Ķīnas dempinga prakses spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ekonomiskais stāvoklis nozarē bija sarežģīts. Šādā situācijā – ja Savienības nozare tiktu pakļauta palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par zemām dempinga cenām, tad pārdošanas apjomi, tirgus daļa, pārdošanas cenas vēl vairāk varētu samazināties un līdz ar to pasliktinātos tās finansiālā situācija.

               (116)

               Turklāt, kā norādīts iepriekš 58. apsvērumā, ir pausts arī atzinums, ka Ķīnas ražotāju piedāvātā cena, kas vidēji bija par 53 % zemāka par Savienības nozares pārdošanas cenu, var liecināt par to, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

               (117)

               Ņemot vērā izmeklēšanas secinājumus, proti, ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu, uz eksportu orientēto Ķīnas ražošanas nozari un Ķīnas eksportētāju iepriekšējo rīcību ārvalstu tirgos, pasākumu atcelšana norādītu uz iespēju, ka kaitējums turpinātos.

               (118)

               Visbeidzot, kā minēts 105. un 113. apsvērumā, pasākumu apiešana ļauj pamatoti secināt to, ka kaitējums varētu turpināsies. Tā skaidri pierāda, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem, kas varētu novirzīt lielākus eksporta apjomus uz Savienību, ja antidempinga pasākumi netiktu piemēroti.

         F.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (119)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neskatoties uz secinājumu par zaudējumus radošo dempingu, tomēr nav pamata viennozīmīgam secinājumam par to, ka antidempinga pasākumu turpināšana pret importu no ĶTR neatbilst Savienības interesēm.

               (120)

               Būtu jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

               (121)

               Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (122)

               Savienības velosipēdu ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga un spēj konkurēt taisnīgos tirgus apstākļos. Tomēr izmeklēšana liecina, ka stāvoklis nozarē vēl aizvien ir vājš un finanšu rezultāts ir tuvu peļņas un zaudējumu slieksnim. Tāpēc Savienības tirgū ir jāsaglabā efektīvi konkurences nosacījumi.

               (123)

               Turklāt, pieņemot, ka jaunus velosipēdu modeļus galvenokārt izstrādā ražošanas uzņēmumi Savienībā, pārdošanas apjomu un cenu ziņā tie pilnā mērā būtu ieguvēji no attiecīgā lēmuma, ja importa dempinga radītais spiediens pasākumu rezultātā tiktu kontrolēts.

               (124)

               Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kura šajā gadījumā varētu saglabāt vai varbūt pat palielināt pārdošanas apjomus un, iespējams, paaugstināt pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, kas ļautu turpināt ieguldījumus jaunajās tehnoloģijās.

               (125)

               Pretējā gadījumā, ja pasākumi attiecībā uz importu no ĶTR tiks izbeigti, tirdzniecība varētu tikt vēl vairāk izkropļota, neizbēgami apturot Savienības nozares atlabšanu. Ņemot vērā ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu, kā arī Ķīnas eksportētāju iepriekšējo rīcību ārvalstu tirgos, ir skaidrs, ka, pasākumiem beidzoties, būtu ļoti grūti vai pat neiespējami panākt Savienības nozares atlabšanu vai pat pašreizējā stāvokļa saglabāšanos. Gluži pretēji – tāds stāvoklis Savienības nozarē, kad tā cieš zaudējumus, kļūs vēl sliktāks, izraisot tālāku ražošanas jaudas samazināšanos Savienībā un vairāku ražošanas uzņēmumu slēgšanu. Tāpēc secināms, ka antidempinga pasākumi atbilst Savienības ražošanas nozares interesēm.

               (126)

               Ņemot vērā secinājumus par situāciju Savienības ražošanas nozarē, kas izklāstīti iepriekš 93. līdz 96. apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem, kuri gūti, analizējot kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 106. līdz 117. apsvērumā, varētu pat uzskatīt, ka antidempinga maksājumu termiņa beigu ievērošanas gadījumā finansiālā situācija Savienības ražošanas nozarē, visticamāk, būtiski pasliktinātos.

         3.   Lietotāju intereses

               (127)

               Šo izmeklēšanu atbalsta Eiropas Velobraucēju federācija (EVF), kas ir Eiropas valstu velobraucēju apvienību jumta organizācija.

               (128)

               EVF apgalvo, ka Eiropa ir moderno velobraukšanas ražojumu vissvarīgākais tirgus ar augstiem kvalitātes un drošības standartiem un ražojumu ieplūšana no ĶTR šos standartus pazeminātu. Turklāt EVF apgalvo, ka velosipēdu ražošanas nozarei Savienības ekonomikā ir milzīgs izaugsmes potenciāls, kuru tā riskē zaudēt, ja antidempinga pasākumu piemērošana tiks izbeigta.

               (129)

               Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus. Lai gan pasākumi bija spēkā, Savienības importētāji/lietotāji joprojām varēja saņemt materiālu piegādes, tostarp arī no ĶTR. Netika dotas nekādas norādes par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Tādēļ secināms, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmēs lietotājus Savienībā.

         4.   Piegādātāju intereses

               (130)

               Izmeklēšanas gaitā pieteicās Velosipēdu detaļu ražošanas apvienība (COLIPED). COLIPED apgalvoja, ka Savienībā ir vairāk nekā 300 rūpnīcu, kas piegādā velosipēdu ražotājiem velosipēdu sastāvdaļas, un tajās tiek nodarbināts aptuveni 7 300 cilvēku, un turpmākā piegādātāju nozares eksistence ir nenovēršami atkarīga no velosipēdu ražošanas turpināšanas Eiropā. Šajā saistībā tika secināts, ka pasākumu nepiemērošanas gadījumā varētu nākties slēgt vēl vairākas velosipēdu ražotnes Eiropā, kas izraisītu negatīvas sekas Savienības detaļu ražošanas nozarei un radītu risku nodarbinātībai piegādes nozarē. Tādēļ secināms, ka antidempinga pasākumu noteikšana atbildīs piegādātāju interesēm.

         5.   Importētāju intereses

               (131)

               No nesaistītajiem importētājiem tika saņemta tikai viena atbilde uz anketas jautājumiem par importu no ĶTR, bet atbildes uz jautājumiem bija nepilnīgas, un uzņēmums gatavojās pārtraukt darbību, nenorādot iemeslus.

               (132)

               Pirmām kārtām būtu jānorāda, ka importētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ nebija iespējams pilnā mērā pienācīgi izvērtēt iespējamās sekas, ko radītu pasākumu noteikšana vai nenoteikšana. Būtu arī jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis nav nepieļaut importu, bet gan atjaunot taisnīgu tirdzniecību un nodrošināt to, ka imports netiek veikts par zaudējumus radošām dempinga cenām. Savienības tirgū arī turpmāk tiks atļauts imports par taisnīgu cenu, un, tā kā imports no trešām valstīm turpināsies, ir iespējams, ka importētāju tradicionālā darbība ievērojami necietīs. Tāpat ir skaidrs, ka Savienības ražotājiem ir pietiekama jauda, lai nodrošinātu velosipēdu piegādi iespējama pieprasījuma palielinājuma gadījumā. Turklāt, kā redzams 59. apsvēruma tabulā, imports no citām trešām valstīm norāda, ka šajās valstīs ir būtiska velosipēdu ražošanas jauda. Tāpēc ir maz pamata domāt, ka radīsies velosipēdu deficīts.

               (133)

               Tā kā arī turpmāk Savienības tirgū tiks atļauts imports par taisnīgu cenu, tradicionālo importētāju darbība droši vien turpināsies arī tad, ja antidempinga pasākumi pret importa dempingu no ĶTR tiks saglabāti. Šo secinājumu vēl vairāk pamato nesaistīto importētāju zemais sadarbības līmenis, kā arī tas, ka izmeklēšanas gaitā nebija iespējams gūt pierādījumus par importētājiem, kas būtu nonākuši īpašās grūtībās pēc pasākumu piemērošanas attiecībā uz ĶTR.

         6.   Secinājums

               (134)

               Pasākumu turpmāka piemērošana ĶTR izcelsmes velosipēdu importam nepārprotami atbilst Savienības ražošanas nozares, patērētāju un velosipēdu detaļu piegādātāju interesēm. Tā ļaus Savienības nozarei augt un uzlabos tās stāvokli atjaunotos godīgas konkurences nosacījumos. Turklāt importētāji netiks būtiski skarti, jo tirgū joprojām būs pieejami velosipēdi par taisnīgu cenu. Pretējā gadījumā, ja pasākumi netiks piemēroti, velosipēdu ražotāji Savienībā varētu pārtraukt uzņēmējdarbību, tādējādi apdraudot arī velosipēdu detaļu piegādātāju darbību Savienībā.

               (135)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, secināms, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, lai nepiemērotu antidempinga maksājumus ĶTR izcelsmes velosipēdu importam.

         G.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (136)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus attiecībā uz velosipēdiem. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu termiņa pagarinājumu pasākumiem pēc termiņa beigu pārskata parasti nosaka uz pieciem gadiem, ja vien nav īpaša pamata vai apstākļu, kuru dēļ šis laiks saīsināms.

               (137)

               Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka šo procedūru raksturo īpaši apstākļi, kas minēti 1. un 48. apsvērumā, kas arī būtu pienācīgi jāatspoguļo, nosakot antidempinga pasākumu piemērošanas ilgumu. Faktiski Savienības nozarei par labu tiek īstenots netipisks pasākumu kopums, kombinējot procentuālo nodokli uz gataviem velosipēdiem ar atbrīvojuma shēmu, kas ļauj nozarei ar noteiktiem nosacījumiem izmantot Ķīnas izcelsmes velosipēdu detaļas bez maksājuma veikšanas par pasākumu apiešanu.

               (138)

               Šis termiņa beigu pārskats ir apstiprinājis to, ka velosipēdu ražošanas nozare ir sarežģīta un cieši saistīta ar velosipēdu detaļu ražošanas nozari. Tā liecina, ka Savienības velosipēdu ražošanas nozare, kā norādīts 1. apsvērumā, importējot velosipēdu detaļas, plaši izmanto atbrīvojuma shēmu. Tāpēc ir svarīgi, lai pasākumu darbība tiktu regulāri pārbaudīta. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika apsvērts, vai pasākumus būtu jānosaka uz trim gadiem.

               (139)

               Pēc konstatējumu paziņošanas vairāki Savienības ražotāji un to asociācijas apgalvoja, ka pasākumi būtu jāpagarina uz pieciem gadiem. Personas galvenokārt apgalvoja, ka velosipēdu ražotāji ir gatavi veikt ieguldījumus velosipēdu detaļu ražošanā, lai mazinātu savu atkarību no Ķīnas velosipēdu detaļu importa, bet trīs gadu periods nav pietiekams, lai no šiem ieguldījumiem gūtu pozitīvus ienākumus.

               (140)

               Šajā saistībā arguments, ka vairākas personas ir veikušas vai ir paredzējušas veikt ieguldījumus velosipēdu vai velosipēdu daļu nozarē, nav būtisks, termiņa beigu pārskatā novērtējot antidempinga pasākumu nepieciešamību un ilgumu. Termiņa beigu pārskats var pamatoties vienīgi uz noteiktību, ka pasākumu termiņa beigas varētu radīt dempinga un kaitējumu turpināšanos vai atkārtošanos.

               (141)

               Kā jau skaidrots 137. apsvērumā, jāatgādina, ka kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 1993. gadā un to paplašināšanas uz velosipēdu detaļām 1997. gadā velosipēdu ražošanas situācija Savienībā ir būtiski mainījusies, jo ir piešķirti vairāk nekā 250 atbrīvojumi. Turklāt velosipēdiem uzliktie pasākumi ir tieši saistīti ar paplašinātajiem pasākumiem uz velosipēdu detaļām un izveidoto atbrīvojumu shēmas sistēmu. Ņemot vērā iepriekš minēto, joprojām piemērojams secinājums, ka pasākumi būtu jāpārskata, kā minēts 138. apsvērumā. Šajā saistībā Padome atzīmē, ka Komisijai ir iespēja uzsāk ex officio starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempingu, kaitējumu un atbrīvojumu shēmas aspektiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

               (142)

               Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā jebkurā gadījumā pasākumu ilguma jautājums būs svarīgs visās pārskatīšanās, šajā termiņa beigu pārskatā ir pāragri vērtēt, vai ir īpašs pamatojums vai apstākļi, kas pamato noteikt citu laikposmu nekā normālais piecu gadu periods, kā noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā. Tādēļ uzskata, ka pasākumi būtu jāpagarina uz pieciem gadiem. Tas neskar faktu, ka pašreizējo antidempinga pasākumu termiņu atkarībā no konstatējumiem var pārskatīt turpmākā pilnā starpposma pārskatīšanā, ja tāda ir.

         H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               (143)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.

               (144)

               No iepriekš minētā secināms, ka antidempinga maksājumu piemērošana būtu jāturpina piecus gadus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes divriteņu un citu velosipēdu importu (tostarp kravas trīsriteņu, bet ne vienriteņu), kuri nav motorizēti un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8712 00 10 (Taric kods 8712001090), 8712 00 30 un ex 8712 00 80 (Taric kods 8712008090).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas par 1. punktā aprakstīto ražojumu, ir 48,5 %.
   3.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Luksemburgā, 2011. gada 3. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         J. FEDAK

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp.

      (3)  OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.

      (4)  OV L 17, 21.2.1997., 17. lpp.

      (5)  OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp.

      (6)  OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp.

      (7)  OV C 188, 13.7.2010., 5. lpp.

      (8)  OV L 183, 14.7.2005., 20. lpp.

      (9)  OV L 183, 14.7.2005., 19. lpp.

      (10)  OV L 183, 14.7.2005., 30. lpp.

      (11)  OV L 175, 14.7.2000., 49. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 137/2013 ( 2013. gada 18. februāris ), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

text:
               19.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/19

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 137/2013
   (2013. gada 18. februāris),
   ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (1) un jo īpaši tās 13. panta 1. punkta b), d) un e) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 329/2007 II pielikums būtu jāatjaunina, iekļaujot dalībvalstu sniegto jaunāko informāciju attiecībā uz kompetento iestāžu noteikšanu.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 329/2007 IV pielikumā ir uzskaitītas personas, vienības un struktūras, kuras Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Sankciju komiteja vai ANO Drošības padome ir izraudzījusies saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1718 (2006) 8. punkta d) apakšpunktu un uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (3)

               ANO Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 2. maijā personu, vienību un struktūru sarakstā, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, iekļāva vēl trīs vienības. Turklāt 2013. gada 22. janvārī ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2087 (2013) personu, vienību un struktūru sarakstā, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, iekļāva vēl četras fiziskas personas un sešas vienības. Minētās vienības un fiziskās personas būtu jāiekļauj sarakstā, kas ir ietverts Regulas (EK) Nr. 329/2007 IV pielikumā.

               (4)

               Regulas (EK) Nr. 329/2007 V pielikumā ir iekļautas personas, vienības un struktūras, kuras nav uzskaitītas IV pielikumā un kuras Padome ir apzinājusi saskaņā ar Kopējās nostājas 2006/795/KĀDP 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu. Padome 2013. gada 18. februārī nolēma, ka sešas sarakstā iekļautās vienības, kuras norādījusi ANO un kuras iekļaujamas IV pielikumā, būtu jādzēš no Regulas (EK) Nr. 329/2007 V pielikuma.

               (5)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 329/2007 II, IV un V pielikums.

               (6)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 329/2007 groza šādi:

               (1)

               Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu.

               (2)

               Regulas IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

               (3)

               Regulas V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 18. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 88, 29.3.2007., 1. lpp.

      I PIELIKUMS

            „II PIELIKUMS

               Tīmekļa vietnes informācijai par 5., 7., 8., 10. un 15. pantā minētajām kompetentajām iestādēm un adrese paziņojumu sniegšanai Eiropas Komisijai

            BEĻĢIJA
            http://www.diplomatie.be/eusanctions
            BULGĀRIJA
            http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html
            ČEHIJAS REPUBLIKA
            http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce
            DĀNIJA
            http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/
            VĀCIJA
            http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html
            IGAUNIJA
            http://www.vm.ee/est/kat_622/
            ĪRIJA
            http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519
            GRIEĶIJA
            http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html
            SPĀNIJA
            http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx
            FRANCIJA
            http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/
            ITĀLIJA
            http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm
            KIPRA
            http://www.mfa.gov.cy/sanctions
            LATVIJA
            http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539
            LIETUVA
            http://www.urm.lt/sanctions
            LUKSEMBURGA
            http://www.mae.lu/sanctions
            UNGĀRIJA
            http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/
            MALTA
            http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp
            NĪDERLANDE
            www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties
            AUSTRIJA
            http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=
            POLIJA
            http://www.msz.gov.pl
            PORTUGĀLE
            http://www.min-nestrangeiros.pt
            RUMĀNIJA
            http://www.mae.ro/node/1548
            SLOVĒNIJA
            http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/
            SLOVĀKIJA
            http://www.foreign.gov.sk
            SOMIJA
            http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet
            ZVIEDRIJA
            http://www.ud.se/sanktioner
            APVIENOTĀ KARALISTE
            www.fco.gov.uk/competentauthorities

               Adrese paziņojumu sniegšanai Eiropas Komisijai:

                        European Commission

                        Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

                        EEAS 02/309

                        B-1049 Brussels

                        Belgium

                        E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu”

      II PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 329/2007 IV pielikumu groza šādi:

                  (1)

                  Sadaļā “A. Fiziskās personas” pievieno šādus ierakstus:

                              (a)

                                 “
                                       Paek

                                    Chang-Ho (alias a) Pak Chang-Ho; b) Paek Ch’ang-Ho). Amats: Korejas Kosmosa tehnoloģiju komitejas (Korean Committee for Space Technology) vecākais ierēdnis un satelītu kontroles centra vadītājs. Pase: 381420754 (izdota 7.12.2011., derīguma termiņa beigas 7.12.2016.). Dzimšanas datums: 18.6.1964. Dzimšanas vieta: Kesona (Kaesong), KTDR. Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

                              (b)

                                 “
                                       Chang

                                    Myong-Chin (alias Jang Myong-Jin). Amats: Sohae Satelītu palaišanas stacijas vadītājs. Dzimšanas gads: a) 1966. gads, b) 1965. gads. Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

                              (c)

                                 “
                                       Ra

                                    Ky’ong-Su. Amats: Tanchon Commercial Bank (TCB) amatpersona. Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

                              (d)

                                 “
                                       Kim

                                    Kwang-il. Amats: Tanchon Commercial Bank (TCB) amatpersona. Norādīšanas datums: 22.1.2013..”

                  (2)

                  Sadaļā “B. Juridiskās personas, vienības un struktūras” pievieno šādus ierakstus:

                              (a)

                                 “
                                       Amroggang Development Banking Corporation
                                     (citi nosaukumi: a) AMROGGANG DEVELOPMENT BANK; b) AMNOkKANG DEVELOPMENT BANK). Adrese: Tongan-dong, Pyongyang, KTDR. Norādīšanas datums: 2.5.2012.”

                              (b)

                                 “
                                       Green Pine Associated Corporation
                                     (citi nosaukumi: a) CHO'NGSONG UNITED TRADING COMPANY; b) CHONGSONG YONHAP; c) CH'O'NGSONG YO'NHAP; d) CHOSUN CHAWO'N KAEBAL T'UJA HOESA; e) JINDALLAE; f) KU'MHAERYONG COMPANY LTD; g) NATURAL RESOURCES DEVELOPMENT AND INVESTMENT CORPORATION; h) SAEINGP'IL COMPANY). Adrese: a) c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Pyongyang, Ziemeļkoreja, b) Nungrado, Pyongyang, KTDR. Norādīšanas datums: 2.5.2012.”

                              (c)

                                 “
                                       Korea Heungjin Trading Company
                                     (citi nosaukumi: a) HUNJIN TRADING CO.; b) KOREA HENJIN TRADING CO.; c) KOREA HENGJIN TRADING COMPANY). Adrese: Pyongyang, KTDR. Norādīšanas datums: 2.5.2012.”

                              (d)

                                 “
                                       Korean Committee for Space Technology
                                     jeb Korejas Kosmosa tehnoloģiju komiteja (citi nosaukumi: a) DPRK Committee for Space Technology; b) Department of Space Technology of the DPRK; c) Committee for Space Technology; d) KCST). Adrese: Pyongyang, KTDR. Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

                              (e)

                                 “
                                       Bank of East Land
                                     (citi nosaukumi: a) Dongbang BANK; b) TONGBANG U’NHAENG; c) TONGBANG BANK). Adrese: P.O. Box 32, BEL Building, Jonseung-Dung, Moranbong District, Pyongyang, KTDR. Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

                              (f)

                                 “
                                       Korea Kumryong Trading Corporation
                                    . Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

                              (g)

                                 “
                                       Tosong Technology Trading Corporation
                                    . Adrese: Pyongyang, KTDR. Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

                              (h)

                                 “
                                       Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation
                                     (citi nosaukumi: a) CHOSUN YUNHA MACHINERY JOINT OPERATION COMPANY; b) KOREA RYENHA MACHINERY J/V CORPORATION; c) RYONHA MACHINERY JOINT VENTURE CORPORATION). Adrese: a) Central District, Pyongyang, KTDR, b) Mangungdae-gu, Pyongyang, KTDR, c) Mangyongdae District, Pyongyang, KTDR. Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

                              (i)

                                 “Leader (Hong Kong) International (cits nosaukums: Leader International Trading Limited). Adrese: Room 1610 Nan Fung Tower, 173 Des Voeux Road, Honkonga. Norādīšanas datums: 22.1.2013.”

      III PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 329/2007 V pielikumu groza šādi:

                  (1)

                  Sadaļā “B. Regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās juridiskās personas, vienības un struktūras” dzēš šādus ierakstus:

                              Nosaukums
                              (un iespējamie pseidonīmi)

                              Papildinformācija

                              Pamatojums

                              1.

                                 Green Pine Associated Corporation

                              (arī Chongsong Yonhap; Ch’o’ngsong Yo’nhap; Saengpil Associated Company; General Precious Metal Complex (GPM); Myong Dae Company; Twin Dragon Trading (TDT))

                                 c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Pyongyang / Nungrado, Pyongyang

                                 Ch’o’ngsong Yo’nhap ir noteikta sankciju piemērošanai par ieroču vai ar tiem saistīto materiālu eksportu no Ziemeļkorejas. Green Pine specializējas jūras militāro kuģu un bruņojuma, piemēram, zemūdeņu, militāro kuģu un raķešu sistēmu, ražošanā un ir eksportējusi torpēdas un tehnisko palīdzību Irānas uzņēmumiem, kas saistīti ar aizsardzības jomu. Green Pine ir atbildīgs par aptuveni pusi no Ziemeļkorejas ieroču un ar tiem saistīto materiālu eksporta un ir pārņēmis daudzas KOMID darbības kopš tā iekļaušanas ANO DP sarakstā.

                              4.

                                 Korea Heungjin Trading Company

                              Atrašanās vieta: Pyongyang

                                 Pyongyang bāzēta struktūra, kuru tirdzniecības mērķiem izmanto Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) (KOMID2009. gada 24. aprīlī tika iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā). Korea Heungjin Trading Company arī tiek turēta aizdomās par iesaistīšanos ar raķetēm saistītu preču piegādāšanā Irānas Shahid Hemmat Industrial Group.

                              8.

                                 Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation

                              (arī Chosun Yunha Machinery Joint Operation Company; Korea Ryenha Machinery J/V Corporation; Ryonha Machinery Joint Venture Corporation)

                              Atrašanās vieta: Central District, Pyongyang; Mangungdae-gu, Pyongyang; Mangyongdae District, Pyongyang

                              Darbību kontrolē Korea Ryonbong General Corporation (organizācija, kas 2009. gada 24. aprīlī iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā); aizsardzības konglomerāts, kas specializējas iepirkumos KTDR aizsardzības nozarēm un atbalsta sniegšanā minētās valsts pārdošanas darījumiem, kas saistīti ar militāro jomu.

                                 Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation ražotnes nesen tikušas modernizētas un daļēji paredzētas kodolenerģijas ražošanai nepieciešamo materiālu apstrādei.

                              15.

                                 Tosong Technology Trading Corporation

                              Atrašanās vieta: Pyongyang

                              Darbību kontrolē Korea Mining Development Corporation (KOMID) (organizācija, kas 2009. gada 24. aprīlī iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā); galvenais ieroču tirgotājs un galvenais tādu preču un iekārtu eksportētājs, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm un parastajiem ieročiem.

                  (2)

                  Sadaļā “D. Regulas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās juridiskās personas, vienības un struktūras” dzēš šādus ierakstus:

                              Nosaukums
                              (un iespējamie pseidonīmi)

                              Papildinformācija

                              Pamatojums

                              1.

                                 Amroggang Development Banking Corporation

                              (arī Amroggang Development Bank; Amnokkang Development Bank)

                              Adrese: Tongan-dong, Pyongyang

                              Organizācija, kas pieder Tanchon Commercial Bank vai atrodas tās kontrolē (organizācija, kas 2009. gada 24. aprīlī iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā).

                                 Amroggang Development Banking Corporation dibināta 2006. gadā un to pārvalda Tanchon Commercial Bank amatpersonas, Tanchon Commercial Bank piedalās KOMID (organizācija, kas 2009. gada 24. aprīlī iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā) ballistisko raķešu pārdošanas finansēšanā un bijusi arī iesaistīta darījumos starp KOMID un Irānas Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG) saistībā ar ballistiskajām raķetēm.

                              2.

                                 Bank of East Land

                              (arī Dongbang Bank; Tongbang U’nhaeng; Tongbang Bank)

                              Adrese: PO Box 32, BEL Building, Jonseung-Dung, Moranbong District, Pyongyang

                              Ziemeļkorejas finanšu iestāde, kas veicina ar ieročiem saistītus darījumus un sniedz cita veida atbalstu izraudzītam ieroču ražotājam un eksportētājam Green Pine Associated Corporation (Green Pine). Bank of East Land ir aktīvi sadarbojusies ar Green Pine līdzekļu pārskaitīšanā, apejot sankcijas.

                                 Bank of East Land 2007. un 2008. gadā veicināja darījumus, kuros bija iesaistīti Green Pine un izraudzītas Irānas finanšu iestādes, tostarp Bank Melli un Bank Sepah. Bank of East Land arī veicinājusi finanšu darījumus Ziemeļkorejas Reconnaissance General Bureau (RGB) ieroču programmas labā.