title: Padomes īstenošanas Regula (ES) Nr. 1202/2009 ( 2009. gada 7. decembris ), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfurilspirta importam

text:
               10.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 323/48

      PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1202/2009
   (2009. gada 7. decembris),
   ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfurilspirta importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome 2003. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1905/2003 (2) noteica galīgos antidempinga pasākumus īpaša maksājuma veidā Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes furfurilspirta (“FS”) importam. Četriem Ķīnas ražotājiem, kuri sadarbojās, īpašā maksājuma lielums svārstījās no EUR 84 līdz EUR 160 par tonnu, savukārt valsts mēroga maksājums bija noteikts EUR 250 par tonnu (“sākotnējā izmeklēšana”).

         2.   Pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu

               (2)

               Pēc tam, kad 2008. gada maijā tika publicēts paziņojums par Ķīnas izcelsmes furfurilspirta importam piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos (3), Komisija 2008. gada 30. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu.

               (3)

               Pieprasījumu vienīgā Savienības ražotāja vārdā, kura produkcija veido 100 % no furfurilspirta produkcijas Savienībā, iesniedza uzņēmums International Furan Chemicals B.V. (“pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarē nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

               (4)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par šīs pārskatīšanas sākšanu (4).

         3.   Izmeklēšana

   3.1.   Procedūra

               (5)

               Par pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja Savienības ražotāju – pieprasījuma iesniedzēju, ražotājus eksportētājus Ķīnā, Ķīnas iestādes, ražotāju piedāvātajā analogajā valstī – Amerikas Savienotajās Valstīs, zināmos ieinteresētos importētājus/tirgotājus un lietotājus Savienībā. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

               (6)

               Visām personām, kurām bija oficiāli paziņots par pārskatīšanas sākšanu, un personām, kuras bija pieprasījušas anketu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā, nosūtīja anketas.

               (7)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Savienības ražotāja – pieprasījuma iesniedzēja, diviem tirgotājiem, desmit lietotājiem, divām lietotāju apvienībām, viena ražotāja eksportētāja Ķīnā un ražotāja analogajā valstī.

         3.2.   Ieinteresētās personas un pārbaudes apmeklējumi

               (8)

               Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un noteiktu Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.

                           —

                           Savienības ražotājs un saistītie uzņēmumi:

                                       —

                                          TransFurans Chemicals BVBA, Gēla, Beļģija,

                                       —

                                          International Furan Chemicals BV, Roterdama, Nīderlande,

                                       —

                                          Central Romana Corporation, LTD, Laromāna, Dominikānas Republika;

                           —

                           ražotāji eksportētāji Ķīnā:

                                       —

                                          Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd.;

                           —

                           ražotājs analogajā valstī:

                                       —

                                          Penn Speciality Chemicals Inc., Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”);

                           —

                           nesaistītie importētāji/tirgotāji:

                                       —

                                          S. Chemicals, Nīderlande;

                           —

                           lietotāji:

                                       —

                                          Kiilto OY, Somija,

                                       —

                                          Mazzon Flli., Itālija,

                                       —

                                          SATEF Hüttenes-Albertus, Itālija,

                                       —

                                          Ashland Sudchemie Kernfest, Vācija,

                                       —

                                          Hüttenes-Albertus, Vācija.

         3.3.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (9)

               Izmeklēšana saistībā ar dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim (“PIP” jeb “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”).

               (10)

               Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtējumu aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (11)

               Attiecīgais ražojums ir sākotnējā izmeklēšanā aplūkotais ražojums, proti, Ķīnas izcelsmes furfurilspirts, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2932 13 00.

               (12)

               Furfurilspirts ir ķīmisks produkts. Tas ir bezkrāsains vai bāli dzeltens šķidrums, kas šķīst daudzos parastos organiskos šķīdinātājos. Furfurilspirtu ražo no furfurola (FF) – ķīmiska šķidruma, ko iegūst, pārstrādājot dažāda veida lauksaimniecības atkritumus, piemēram, cukurniedres, kukurūzas vālītes un rīsu čaumalas.

               (13)

               Furfurilspirts ir patēriņa prece, kuru galvenokārt izmanto sintētisko sveķu ražošanai, ko izmanto liešanas veidņu izgatavošanai, kuras savukārt izmanto metāla karkasu ražošanai rūpnieciskiem mērķiem.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (14)

               Šajā izmeklēšanā, līdzīgi kā iepriekšējā izmeklēšanā, ir konstatēts, ka fiziskās un tehniskās pamatīpašības, kas piemīt Savienības ražošanas nozarē ražotajam un Savienībā pārdotajam furfurilspirtam, Ķīnas iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam furfurilspirtam, no Ķīnas Savienībā importētajam furfurilspirtam, kā arī ASV ražotajam un pārdotajam furfurilspirtam, neatšķiras, un visus šos ražojumus izmanto vienādi.

               (15)

               Tāpēc tika secināts, ka visi šie ražojumi uzskatāmi par vienu līdzīgo ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (16)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.

               (17)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā lietotā metodika. Termiņa beigu pārskatīšanā netika gūta informācija par to, ka būtu mainījušies apstākļi, tāpēc jautājums par to, vai ražotājiem būtu nosakāms tirgus ekonomikas režīms (TER), netika aplūkots sīkāk.

         1.   Ievadpiezīmes

               (18)

               Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā četri Ķīnas ražotāji eksportētāji sadarbojās saistībā ar izmeklēšanu un pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam. Tomēr neviens no šiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neatbilda visiem nosacījumiem, kādi bija jāievēro, lai piešķirtu TER, tāpēc visi TER piešķiršanas pieprasījumi bija jānoraida. Tiem visiem piešķīra atsevišķo režīmu (AR), jo izmeklēšanā konstatēja, ka tie atbilst izvirzītajiem kritērijiem. Jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā AR piešķīra vienīgi Ķīnas eksportētājam, kurš sadarbojās šajā termiņa beigu pārskatīšanā.

               (19)

               Vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, produkcija PIP veidoja 23,1 % no importa apjomiem Savienībā. No pārējiem ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams tiešā veidā iegūt ticamu informāciju par attiecīgā ražojuma importa apjomiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā. Šajos apstākļos un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisijai attiecībā uz kopējiem importa daudzumiem un cenām bija jāizmanto pieejamie fakti, proti, Eurostat sniegtā informācija un dokumentācija, ko, pieprasot sākt pārskatīšanu, bija iesniedzis sūdzības iesniedzējs.

               (20)

               Pašreizējie antidempinga maksājumi, kas svārstās no EUR 84 līdz EUR 160 par tonnu, un atlikušais valsts mēroga maksājums EUR 250 par tonnu atbilst iepriekšējā izmeklēšanā noteiktajam kaitējuma līmenim.

         2.   Dempings izmeklēšanas periodā

   2.1.   Analogā valsts

               (21)

               Sākotnējā izmeklēšanā Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) izmantoja kā atbilstošu tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnu. Paziņojumā par pašreizējās izmeklēšanas sākšanu Komisija norādīja uz ieceri par analogo valsti izmantot ASV. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par šo nodomu. ASV uzskatīja par atbilstošu valsti, ņemot vērā tās iekšzemes tirgus lielumu un atvērtību un to, ka viens ASV ražotājs bija piekritis pilnībā sadarboties izmeklēšanā.

               (22)

               Importētāju apvienība iebilda pret ieceri ASV izmantot par analogo valsti, apgalvojot, ka Amerikas Savienotajās Valstīs ir tikai viens galvenais ražotājs un ārkārtīgi augstas cenas iekšzemes tirgū. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka konkurence ASV ir zemāka nekā Ķīnas iekšzemes tirgū, tāpēc šie tirgi nav salīdzināmi. Tomēr tika konstatēts, ka ASV tirgū ir tikai viens ražotājs, tāpēc arī importam bija zināma nozīme, lai nodrošinātu pietiekamu konkurenci šajā lielajā tirgū. Turklāt neviens no zināmajiem ražotājiem, ar kuriem sazinājās citās iespējamajās analogajās valstīs, tostarp Taizemē, Turcijā un Dienvidāfrikā, nepiekrita sadarboties.

               (23)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka ASV ir vispiemērotākā un pieņemamākā analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

         2.2.   Normālā vērtība

               (24)

               Normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas bija saņemta no ražotāja ASV.

               (25)

               Komisija vispirms konstatēja, ka ASV ražotāja kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija pietiekami lieli, tāpēc tos varēja uzskatīt par reprezentatīviem pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē.

               (26)

               Pēc tam pārbaudīja, vai attiecīgo ražojumu, kas tika pārdots reprezentatīvos daudzumos analogās valsts iekšzemes tirgū, var uzskatīt par pārdotu parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tika konstatēts, ka pārdošanas apjoms pa ražojuma veidiem, kas bija pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, bija 80 % no kopējā pārdošanas apjoma vai lielāks un ka attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām. Tāpēc varēja izmantot faktiskās pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā visu PIP laikā veikto iekšzemes pārdevumu cenu vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.

               (27)

               Tādējādi normālo vērtību noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 1. punktā izklāstītajam, izmantojot cenas, ko neatkarīgie pircēji bija samaksājuši vai kas tiem bija jāmaksā parastā tirdzniecības apritē analogās valsts iekšējā tirgū.

         2.3.   Eksporta cena

               (28)

               Sākotnējā izmeklēšanā vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, piešķīra atsevišķo režīmu. Šim uzņēmumam attiecīgā ražojuma eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz eksporta cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā Savienībā esošajam pirmajam neatkarīgajam pircējam.

               (29)

               Ievērojot to, ka sadarbība no Ķīnas bija ļoti neliela, valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem eksportētājiem Ķīnā, aprēķināja, izmantojot Ķīnas eksporta datus.

         2.4.   Salīdzinājums

               (30)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, precīzu un pamatotu ar pierādījumiem, tika veiktas atbilstošas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām, apdrošināšanu un kredītizmaksām.

         2.5.   Dempinga starpība

               (31)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu ASV noteikto vidējo svērto normālo vērtību, pamatojoties uz ražotāja cenu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās. Salīdzinājums liecināja, ka pastāv ievērojams dempings un ka dempinga starpība ir lielāka nekā 40 %.

               (32)

               Pamatojoties uz Eurostat un Ķīnas statistikas datiem, tika konstatēts, ka dempinga starpība visiem pārējiem eksporta apjomiem no Ķīnas uz Savienību ir ievērojama, proti, tādā pašā līmenī, kā minēts iepriekš.

         3.   Importa apjoma izmaiņas, ja pasākumus atceltu

   3.1.   Ievadpiezīme

               (33)

               Jāatgādina, ka pasākumi ir spēkā kopš 2003. gada oktobra.

         3.2.   Ražošanas attīstība un ražošanas jaudu izmantojums Ķīnā

               (34)

               Ķīnas ražotāji eksportētāji pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc nav pieejami pārbaudāmi dati par to jaudu un tās izmantojumu.

               (35)

               Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja aplēsēm ražošanas jaudas kopapjoms 2006. gadā Ķīnā bija aptuveni 364 900 tonnas furfurilspirta gadā.

               (36)

               Saskaņā ar Ķīnas Nacionālā ķīmiskās informācijas centra (5) apgalvojumu “Ķīnas furfurola un furfurilspirta ražošanas jauda pēdējos gados ir palielinājusies nepieredzēti ātri. Tādu lejupējā patēriņa nozaru, kā furāna gumijas, kopējā lejupslīde ir izraisījusi ievērojamu pārprodukciju furfurola un furfurilspirta tirgū”(.)“Furfurola un īpaši furfurilspirta ražošana Ķīnā joprojām ir atkarīga no eksporta”. Saskaņā ar šo avotu Ķīnā 2005. gadā bija vairāk nekā 300 furfurilspirta ražotāju. Furfurilspirta ražošanas kopējā jauda bija 240 000 tonnu gadā, un tika saražots aptuveni 140 000 tonnu.

               (37)

               Saskaņā ar vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, aplēsēm kopējais furfurilspirta ražošanas apjoms 2008. gadā Ķīnā bija 200 000 tonnu.

               (38)

               Katrā gadījumā Ķīnas ražošanas jauda joprojām ir ievērojama. Turklāt, neraugoties uz veiktajiem pasākumiem, Ķīnas eksporta apjomi uz Savienību aizvien palielinājās. Lai kāds arī nebūtu informācijas avots, ir skaidrs, ka Ķīnas ražošanas jauda ievērojami pārsniedz patēriņu Savienībā.

               (39)

               Savienībā ir liels un stabils furfurilspirta tirgus un, ievērojot to, ka Amerikas Savienotajās Valstīs importam no Ķīnas piemēro nozīmīgus antidempinga pasākumus diapazonā no 43 % līdz 50 %, kas 2006. gada jūlijā tika pagarināti, sagaidāms, ka, esošos pasākumus pārtraucot, Ķīnas ražotājiem būs stimuls rezerves jaudu nosūtīt uz Savienību.

               (40)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka, ievērojot Ķīnā pieejamo milzīgo jaudu un antidempinga maksājumu pastāvēšanu citos nozīmīgos tirgos, piemēram, ASV, pastāv liela iespēja, ka, pasākumus atceļot, imports Savienībā par dempinga cenām palielināsies.

         3.3.   No Ķīnas uz Savienību veiktā importa apjoms un cena

               (41)

               Attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 21 000 tonnu. Vienības cena bija vidēji EUR 1 210 par tonnu (sk. 57. apsvērumu). Šajā pašā laikposmā vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā bija daudz augstāka par šo cenu, tādējādi Savienības tirgus kļūtu ļoti pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem, ja pasākumi tiktu atcelti.

         3.4.   Uz trešām valstīm veiktā Ķīnas eksporta apjoms un cenas

               (42)

               Izmantojot informāciju, ko bija sniedzis Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, tika konstatēts, ka šis uzņēmums ir eksportējis lielākus daudzumus uz trešām valstīm nekā uz Savienību par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju cenām Savienības tirgū un zemākas par Ķīnas eksporta cenām uz Savienību.

               (43)

               To apstiprina publiski pieejamie Ķīnas statistikas dati, kas liecina, ka attiecībā uz lielāko daļu izmeklēšanas perioda Ķīnas uzņēmumi eksportēja galvenokārt uz Āzijas valstīm par cenām, kas bija daudz zemākas par to eksporta cenām uz Savienības tirgu. Šajos apstākļos, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas ražotāji eksportētāji var novirzīt šos pārdevumus uz Savienības tirgu, kurā cenas ir augstākas, bet kurā aizvien ir dempinga cenas, kas ievērojami pazeminātu Savienības ražošanas nozares cenas.

               (44)

               Informācija, kas pieejama par pārdošanas cenām Ķīnas iekšzemes tirgū, ir ierobežota.

               (45)

               Tomēr, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza vienīgais Ķīnas uzņēmums, kurš sadarbojās, ir skaidrs, ka šis uzņēmums pārdeva attiecīgo ražojumu iekšzemes tirgū par cenu, kas bija daudz zemāka par eksporta cenām uz trešajām valstīm un uz Savienību.

         3.5.   Secinājums

               (46)

               Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms PIP bija diezgan liels un dempinga līmenis, kas bija konstatēts attiecībā uz šo importu, bija ievērojams.

               (47)

               Ņemot vērā Ķīnā pieejamo rezerves jaudu, kas lielā mērā pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, ievērojamās atšķirības cenās, ko maksā Savienība un trešās valstis, un no tā izrietošo Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kā paskaidrots 41. apsvērumā, tiek secināts, ka, pasākumu atceļot, imports par dempinga cenām Savienībā, iespējams, pieaugtu.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (48)

               Līdzīgi kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā izmeklēšanā ir tikai viens furfurilspirta ražotājs Savienībā – uzņēmums TransFurans Chemicals Beļģijā (“TFC”). Attiecīgi sūdzības iesniedzēja saražotā produkcija veido kopējo produkciju Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               (49)

               Visa Savienības ražošana noris vienā saimnieciskā struktūrā, kurā ir trīs uzņēmumi, kas darbojas šādi:

               (50)

               Uzņēmums TFC Dominikānas Republikā izvietotā mātesuzņēmuma Central Romana Corporation (“CRC”) piegādāto izejvielu furfurolu pārvērš attiecīgajā ražojumā. Nīderlandē izvietotais uzņēmums International Furan Chemicals (“IFC”) darbojas kā pārstāvis, kurš TFC saražoto attiecīgo ražojumu pārdod visā pasaulē. Uzņēmumiem TFC, IFC un CRC ir kopīgs īpašnieks.

               (51)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, TFC un tā saistītais uzņēmums IFC veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 5. panta 4. punkta un 4. panta 1. punkta nozīmē. Tādēļ, lai pilnībā novērtētu konkrētus kaitējuma rādītājus, bija jāņem vērā arī daži CRC sniegtie dati.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Ievadpiezīme

               (52)

               Savienības ražošanas nozarē ir tikai viens ražotājs, tāpēc konkrētie dati saistībā ar Savienības ražošanas nozari, kā norādīts pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem, Ķīnas ražotāju eksportētāju patēriņš un tirgus daļa un citu trešo valstu imports ir atspoguļots indeksētā formā, lai saglabātu iesniegto datu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

         2.   Patēriņš Savienībā

               (53)

               Patēriņu Savienībā aprēķināja, izmantojot Savienības ražošanas nozares saražotā furfurilspirta Savienībā veikto pārdošanas apjomu, no Ķīnas veiktā importa un no citām trešajām valstīm veiktā importa kopējo apjomu.

               (54)

               Attiecībā uz importa apjomiem no attiecīgās valsts un atbilstoši sākotnējā izmeklēšanā noskaidrotajam izmantoja nevis Eurostat statistikas datus par importu, bet gan Ķīnas oficiālos statistikas datus par eksportu, kas izrādījās precīzāki, jo atsevišķi Eurostat dati par šo ražojumu bija klasificēti kā slepeni un tāpēc nebija vispārpieejami. Nebija citas drošākas informāciju, tāpēc izmantoja Eurostat statistikas datus par citu trešo valstu importa apjomiem.

                  1. tabula.   Patēriņš Savienībā (pēc pārdošanas apjomiem)

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           108

                           158

                           166

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           8 %

                           47 %

                           5 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare, Eurostat un Ķīnas oficiālie eksporta dati.

               (55)

               Uz šā pamata un atbilstoši 1. tabulā norādītajam patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, proti, par 66 %.

               (56)

               Jānorāda, ka iepriekšminēto pieaugumu var ietekmēt tas, ka, iespējams, ir slepeni dati par importu no Taizemes, kā minēts 61. apsvērumā.

         3.   Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un cenas

      2. tabula.   Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un importa cena

               2005.

               2006.

               2007.

               PIP

               Imports (tonnās)

               16 010

               10 635

               19 245

               21 002

               Indekss

               100

               66

               120

               131

               Tirgus daļa (indekss)

               100

               62

               76

               79

               CIF importa cena (EUR par tonnu)

               887

               738

               893

               1 210

               Indekss

               100

               83

               101

               136

                  Avots: Ķīnas oficiālie eksporta dati.

               (57)

               Ķīnas importa apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 31 %, no 16 010 tonnām 2005. gadā līdz 21 002 tonnām PIP, tikmēr tirgus daļa šai pašā laikposmā saruka par 21 %. Šī tendence jāaplūko, ņemot vērā to, ka patēriņš Savienībā minētajā periodā ievērojami palielinājās par 66 %.

               (58)

               Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare PIP no Ķīnas importēja 5 000–9 000 tonnu attiecīgā ražojuma, ko tā pēc tam tālākpārdeva Savienības tirgū. Tādējādi Savienības ražošanas nozare bija arī galvenais attiecīgā ražojuma importētājs no Ķīnas. Savienības ražošanas nozare importēja šo ražojumu, jo, pat ražojot ar pilnu jaudu (sk. 64. un 65. apsvērumu), tā nespēja apmierināt pieprasījumu Savienības tirgū.

               (59)

               Ķīnas importa cenas attiecīgajā periodā vidēji palielinājās par 36 %, no EUR 887 par tonnu 2005. gadā līdz EUR 1 210 par tonnu PIP.

               (60)

               CIF importa cenu, kas pie Savienības robežas bija jāmaksā neatkarīgiem pircējiem un kurā bija ietvertas pēcimportēšanas izmaksas, salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares ražošanas cenām, kas noteiktas viena veida ražojumiem, un atklājās, ka Ķīnas importa cenas nesamazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas PIP.

         4.   Citu trešo valstu importa apjoms, tirgus daļa un cenas

      3. tabula.   Imports no citām trešajām valstīm

               2005.

               2006.

               2007.

               PIP

                  Taizeme

               Tonnas

               673

               208

               10 660

               11 450

               Indekss

               100

               31

               1 584

               1 701

               Indeksētā tirgus daļa

               100

               28

               1 017

               1 044

               Importa cena (EUR par tonnu)

               1 059

               822

               1 086

               1 302

               Indekss

               100

               78

               103

               123

                  Dienvidāfrika

               Tonnas

               890

               0

               123

               2 695

               Indekss

               100

               0

               14

               303

               Indeksētā tirgus daļa

               100

               0

               8

               183

               Importa cena (EUR par tonnu)

               682

               0

               930

               1 301

               Indekss

               100

               0

               136

               191

                  Citas trešās valstis

               Tonnas

               160

               11

               193

               239

               Indekss

               100

               7

               120

               149

               Indeksētā tirgus daļa

               100

               0

               75

               100

               Importa cena (EUR par tonnu)

               1 790

               7 500

               3 051

               3 368

               Indekss

               100

               419

               170

               188

                  Avots: Eurostat dati.

               (61)

               Tiek norādīts, ka Eurostat dati attiecībā uz Taizemi liecina, ka importa apjoms attiecīgajā periodā no nenozīmīgiem daudzumiem 2005. un 2006. gadā pieauga līdz 10 660 tonnām 2007. gadā un līdz 11 450 tonnām PIP, turklāt ievērojami palielinājās arī indeksētā tirgus daļa – no 100 līdz 1 044. Tomēr jānorāda, ka Eurostat datos ietilpa daži slepeni dati par importu no Taizemes 2005. un 2006. gadā, un importa un tirgus daļas palielinājums patiesībā bija zemāks, nekā iepriekš norādīts. No Taizemes veiktā importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 23 % un bija augstākas par Ķīnas cenām un Savienības ražošanas nozares cenām PIP.

               (62)

               Lai gan imports no Dienvidāfrikas attiecīgajā periodā palielinājās, tas aizvien bija diezgan neliels, un importa cenas būtiski neatšķīrās no Taizemes importa cenām.

               (63)

               Importa apjomi no citām trešajām valstīm nebija ievērojami.

         5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   5.1.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (64)

               Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %, bet tās ražošanas jauda šajā periodā nemainījās.

               (65)

               Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, sasniedzot pilnu jaudu. Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda kopš 2006. gada bija lielāka nekā tās teorētiski noteiktā jauda.

                  4. tabula.   Savienības produkcija

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           104

                           106

                           108

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

                  5. tabula.   Savienības ražošanas jauda

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           0 %

                           0 %

                           0 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

                  6. tabula.   Jaudas izmantojums

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           104

                           106

                           108

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

         5.2.   Krājumi

               (66)

               Krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, jo šajā periodā, īpaši PIP, bija liels pieprasījums un Savienības ražošanas nozare nespēja pietiekami apgādāt Savienības tirgu. Tādējādi krājumi nepārtraukti samazinājās.

                  7. tabula.   Krājumi

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           81

                           89

                           50

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –19 %

                           10 %

                           –44 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

         5.3.   Pārdošanas apjomi, tirgus daļa un cenas

      8. tabula.   Pārdošanas apjomi un vērtības

               2005.

               2006.

               2007.

               PIP

               Pārdošanas apjoms (indekss)

               100

               151

               147

               134

               Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

               51 %

               –2 %

               9 %

               Pārdošanas apjomu vērtība (indekss)

               100

               127

               156

               175

               Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

               27 %

               23 %

               12 %

                  Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

               (67)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms no 2005. gada līdz 2006. gadam palielinājās par 51 %, maksimumu sasniedzot 2006. gadā, bet pēc tam nepārtraukti saruka. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā laikā samazinājās par 19 %. Tas izskaidrojams ar to, ka pieprasījums Savienības ražošanas nozarē palielinājās vairāk nekā pārdošanas apjoms kopumā. Savienības ražošanas nozare jau ražoja ar pilnu jaudu, kā minēts iepriekš, tāpēc tā nespēja palielināt pārdošanas apjomu tikpat daudz, cik patēriņu.

                  9. tabula.   Savienības nozares pārdošanas tirgus daļa

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           140

                           93

                           81

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           40 %

                           –34 %

                           –13 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare, Eurostat dati un Ķīnas eksporta dati.

               (68)

               Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas vispirms no 2005. gada līdz 2006. gadam samazinājās par 16 %, bet pēc tam nepārtraukti palielinājās. Tādējādi Savienības ražošanas nozares vidējās cenas visā attiecīgajā periodā kopumā pieauga par 31 %.

                  10. tabula.   Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           84

                           106

                           131

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –16 %

                           26 %

                           23 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

         5.4.   Faktori, kas ietekmēja cenas Savienībā

               (69)

               Tādējādi pieprasījuma radītais spiediens visā attiecīgajā periodā izraisīja ievērojamu cenu pieaugumu. Lielais pieprasījums PIP pat radīja īslaicīgu ražojuma deficītu Savienības tirgū.

               (70)

               Cenas Savienības tirgū visu attiecīgo periodu bija augstas. Ķīnas imports par dempinga cenām šajā periodā neradīja ievērojamu cenu spiedienu. Tādējādi šo pašu tendenci var novērot arī attiecībā uz importu no Ķīnas un importu no pārējām trešajām valstīm, izņemot 2006. gadu, kad samazinājās gan apjomi, gan cenas.

               (71)

               Pilnas ražošanas izmaksas mazāk ietekmēja pārdošanas starpības, un cenas pieauga, galvenokārt pateicoties tirgus attīstībai. Par to liecina arī ārkārtīgi lielais izmaksu pieaugums 2006. gadā, ko bija izraisījis neierasti lielais furfurola ražošanā izmantotā mazuta izmaksu pieaugums, kas gan tieši neietekmēja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu, kas minētajā gadā samazinājās.

         5.5.   Nodarbinātība, produktivitāte un darba alga

               (72)

               Nodarbinātība attiecīgajā periodā būtiski nemainījās, bet produktivitāte pieauga par 6 % ražošanas apjoma pieauguma dēļ. Furfurola un furfurilspirta pārstrāde ir diezgan vienkāršs process, kas nav darbietilpīgs. Vidējā darba alga attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %.

                  11. tabula.   Nodarbinātība

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           106

                           105

                           102

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           6 %

                           –1 %

                           –3 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

                  12. tabula.   Produktivitāte

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           98

                           100

                           106

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –2 %

                           2 %

                           6 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

                  13. tabula.   Darba alga

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           102

                           95

                           96

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           —

                           2 %

                           –6 %

                           1 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Savienības ražošanas nozare.

         5.6.   Rentabilitāte

               (73)

               Savienības ražošanas nozares rentabilitāte no 2005. gada līdz PIP kopumā ievērojami pieauga, proti, par 43 %, un PIP laikā bija ļoti augsta, būtiski pārsniedzot sākotnējā izmeklēšanā izvirzīto peļņas mērķi (15,17 %). Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija augsta visā attiecīgajā periodā, izņemot 2006. gadu. Minētajā gadā īpaši augstas bija degvielas izmaksas, kas ir viens no galvenajiem izmaksu faktoriem furfurola ražošanā un kas kopā ar zemām pārdošanas cenām Savienības ražošanas nozarei radīja zaudējumus.

                  14. tabula.   Rentabilitāte

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           –27

                           125

                           143

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           —

                           – 127 %

                           562 %

                           14 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

         5.7.   Ieguldījumi, atdeve no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja

               (74)

               Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās, lai gan kopējais apjoms nebija ievērojams, un veidoja nelielu daļu no gūtās peļņas. Savienības ražošanas nozare ieguldīja nevis jaunas jaudas veidošanā, bet gan novirzīja ieguldījumus iekārtu remontam un uzturēšanai. Izmeklēšanā arī atklājās, ka atdeve no ieguldījumiem, proti no līdzīgā ražojuma pārdošanas iegūtā neto peļņa pirms nodokļu samaksas, kas izteikta kā procentuālā daļa no pamatlīdzekļu neto bilances vērtības, kas attiecināma uz līdzīgo ražojumu, attiecīgajā periodā bija ievērojami pieaugusi.

                  15. tabula.   Ieguldījumi

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           116

                           150

                           187

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           16 %

                           29 %

                           25 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

                  16. tabula.   Atdeve no ieguldījumiem

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Atdeve no ieguldījumiem

                           4,3 %

                           –6,1 %

                           8,3 %

                           18,4 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

               (75)

               Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi tam, ka Savienības ražošanas nozarei būtu grūtības piesaistīt kapitālu.

         5.8.   Naudas plūsma

               (76)

               Naudas plūsma, līdzīgi kā rentabilitāte, attiecīgajā periodā ievērojami pieauga.

                  17. tabula.   Naudas plūsma

                           2005.

                           2006.

                           2007.

                           PIP

                           Indekss

                           100

                           – 167

                           294

                           661

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           – 267 %

                           276 %

                           125 %

                              Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

         5.9.   Izaugsme

               (77)

               Savienības ražošanas nozare neguva tiešu labumu no tirgus palielināšanās attiecīgajā periodā, jo pieauga tās pārdošanas apjomi, bet samazinājās kopējā tirgus daļa. Tomēr to izraisīja Savienības ražošanas nozares pieņemtais lēmums saglabāt ražošanas jaudu vienā un tai pašā līmenī visu attiecīgo periodu. Lai gan rentabilitāte bija augsta un pieprasījums aizvien pieauga, netika veikti ieguldījumu, lai palielinātu jaudu.

         5.10.   Dempinga starpības lielums

               (78)

               Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, dempings PIP aizvien bija ievērojams, lai gan zemākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā noteikts, izmantojot gan vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegtos datus, gan no pieejamajiem faktiem (Ķīnas statistikas datiem) iegūtos aprēķinus.

         5.11.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

               (79)

               Pat tad, ja Savienības ražošanas nozarei būtu bijusi iespēja atgūties no iepriekšējā dempinga īpaši pārdošanas apjoma, pārdošanas cenu un rentabilitātes ziņā, dempinga starpības arvien ir ievērojamas.

         5.12.   Savienības ražošanas nozares eksporta darbība

      18. tabula.   Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms

               2005.

               2006.

               2007.

               PIP

               Indekss

               100

               82

               78

               96

               Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

               —

               –18 %

               –5 %

               23 %

                  Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza Savienības ražošanas nozare.

               (80)

               Savienības ražošanas nozares galvenais eksporta tirgus ir ASV. Lai gan eksporta līmenis 2006. un 2007. gadā samazinājās, 2005. gadā sasniegtais eksporta līmenis PIP laikā tika gandrīz atgūts. Jānorāda, ka uz ASV veiktā eksporta apjoms bija ievērojams, proti, tas atbilda 25 % no kopējā ražošanas apjoma PIP, lai gan, no otras puses, lai apmierinātu savu pircēju pieprasījumu Savienībā, Savienības ražošanas nozare lielus attiecīgā ražojuma apjomus importēja arī no Ķīnas. Savienības ražošanas nozares saražotais furfurilspirts tika eksportēts uz ienesīgāko ASV tirgu, kurā cenas bija vēl augstākas nekā Savienības tirgū.

         6.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (81)

               Antidempinga pasākumi nepārprotami pozitīvi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē. Pozitīvu tendenci demonstrēja visi galvenie kaitējumu raksturojošie rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms (+ 8 %) un pārdošanas apjoms (+ 34 %), pārdevumu vērtība (+ 75 %), vidējā pārdošanas cena (+ 31 %), ieguldījumi (+ 87 %), rentabilitāte (+ 43 %), naudas plūsma (+ 561 %), krājumi (– 50 %) un produktivitāte (+ 6 %). Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis bija augsts visā attiecīgajā periodā, izņemot 2006. gadu.

               (82)

               Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos nevarētu uzskatīt par tendenci, kas norāda uz kaitējumu. Savienības ražošanas nozare, kas jau ražoja ar maksimālo jaudu, nespēja apmierināt aizvien pieaugošo pieprasījumu, kas, neraugoties uz pārdošanas apjomu pieaugumu, negatīvi ietekmēja tās tirgus daļu.

               (83)

               Jāsecina, ka, ievērojot Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, tiek uzskatīts, ka tās stāvoklis ir labs, un nevarēja konstatēt, ka būtiskais kaitējums ir turpinājies Tāpēc tika pārbaudīts, vai kaitējums varētu atkārtoties, ja pasākumus atceltu.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Kopsavilkums analīzei par dempinga turpināšanās un kaitējumu radošā dempinga atkārtošanās iespējamību

               (84)

               Jāatgādina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Ķīnas ražotāji eksportētāji joprojām veica ievērojamu dempingu, kā paskaidrots 31. apsvērumā. Ja eksporta cenas tiktu atbilstoši samazinātas, pasākumus atceļot, dempinga starpība arvien palielinātos.

               (85)

               Atbilstoši iepriekšminētajam stimuls palielināt eksporta apjomus uz Savienību ir vērā ņemams, jo otrā lielākajā Ķīnas eksporta tirgū – ASV – ir spēkā ievērojami antidempinga pasākumi, kas aizliedz eksportu no Ķīnas, tāpēc šis tirgus eksportam no Ķīnas faktiski nav pieejams.

               (86)

               Turklāt tika konstatēts, ka Ķīnas ražotājiem bija ievērojamas rezerves jaudas pārmērīgi lielās strukturālās jaudas dēļ, ko bija izraisījusi pieprasījuma samazināšanās Ķīnas iekšējā tirgū pēc 2008. gada Olimpiskajām spēlēm un vispasaules ekonomiskā krīzes ietekme.

               (87)

               Tika arī konstatēts, ka Ķīnas eksporta cenas uz trešajām valstīm bija zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību.

               (88)

               Tāpēc tika secināts, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings, iespējams, turpinātos un importa apjoms palielinātos, kas vismaz īstermiņā pazeminātu cenas Savienībā.

               (89)

               Par dempinga cenām veiktā importa palielinājums parasti izraisītu lejupvērstu spiedienu uz pārdošanas cenām un negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kā arī traucētu tai finansiāli atgūties, kā tika novērots PIP.

         2.   Par dempinga cenām veiktā importa ietekme uz Savienības ražošanas nozari – norādes un iespējamā attīstība laikposmā pēc PIP

               (90)

               Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kopš 2006. gada samazinājās, bet patēriņš arvien pieauga, tikmēr Ķīnas importa tirgus daļa no minētā gada aizvien palielinājās. Ievērojot šo rādītāju neviennozīmību (proti, Savienības ražošanas nozare kopumā atguvās, bet zaudēja tirgus daļu), tika pārbaudīta attīstība pēc PIP, lai gūtu skaidrāku priekšstatu par iespējamajām tendencēm nākotnē. Turklāt jāatgādina, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ko izraisa lejupvērsts spiediens uz cenām, var ietekmēt vai sekmēt vispasaules ekonomikas attīstība un tās ietekme uz pieprasījumu un patēriņu.

               (91)

               Tika savākta papildu informācija, lai noteiktu, vai secinājumi, kas izdarīti, analizējot rādītājus par attiecīgo periodu un jo īpaši PIP, joprojām ir pamatoti arī pēc PIP. Saistībā ar šo Savienības ražošanas nozare iesniedza informāciju par pārdošanas cenu attīstību Savienībā laikposmā no 2008. gada oktobra līdz 2009. gada aprīlim, kā arī par Ķīnas importa apjomiem un vidējām importa cenām šai pašā periodā.

               (92)

               Balstoties uz šo, varēja skaidri novērot, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū nepārtraukti samazinās, proti, pārdošanas cenas 2009. gada aprīlī samazinājās par 35 %, salīdzinot ar vidējām pārdošanas cenām PIP. Lai gan nebija vērojama nepārtraukta Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazināšanās, tie 2009. gada aprīlī bija par 33 % zemāki nekā 2009. gada martā. Bija vērojama Savienības ražošanas nozarei izdarīto pasūtījumu samazināšanās.

               (93)

               Ievērojami ir samazinājusies Savienības ražošanas nozares rentabilitāte. Tādējādi nepārtraukti samazinājās peļņas līmenis, un 2009. gada aprīlī tas bija par gandrīz 80 % mazāks nekā PIP laikā sasniegtais peļņas līmenis. Tādējādi Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis kopš 2009. gada marta ne vien nav sasniedzis sākotnējā izmeklēšanā izvirzīto peļņas līmeni, bet 2009. gada aprīlī tas bija samazinājās vēl vairāk.

               (94)

               Attiecībā uz Ķīnas importu nepārtraukti samazinājās Ķīnas importa cenas, taču šis samazinājums bija mazāks nekā importa apjomu samazinājums un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu samazinājums Savienības tirgū. Lai gan Ķīnas importa cenas lielākoties bija nedaudz augstākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, dažus mēnešus tās bija zemākas, kas liecina par to, ka šā importa izraisītais cenu spiediens tirgū ir palielinājies. Līdzīgi tika konstatēts, ka šā perioda beigās Ķīnas cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

               (95)

               Ievērojot iepriekšminēto un ņemot vērā izteikto lejupvērsto tendenci attiecībā uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, tika secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā kaitējums, iespējams, atkārtotos.

               (96)

               Tiek norādīts, ka pasaules ekonomiskās krīzes ietekmē pieprasījums Savienībā ievērojami samazinājās, kas ir negatīvi ietekmējis pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti Savienības tirgū. Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis ir pasliktinājies, padarot to īpaši neaizsargātu un vieglāk pakļaujamu par dempinga cenām veiktā importa spiedienam no Ķīnas. Līdz ar šāda importa parādīšanos minētais stāvoklis, iespējams, vēl vairāk pasliktinātos, ja pasākumus atceltu.

         3.   Secinājumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

               (97)

               Kopumā tiek uzskatīts, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, īstermiņā par dempinga cenām veiktā importa no Ķīnas uz Savienību iespējamais pieaugums būtu ievērojams, tādējādi samazinātos cenas un atkal rastos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

               (98)

               Tomēr jānorāda, ka kopumā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija pozitīvs, jo tā bija spējusi atgūties no iepriekšējā dempinga un perioda beigās guva ievērojamu peļņu. Tādējādi tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei var būt vajadzīgs mazāk laika nekā parastais periods – pieci gadi, lai tā atgūtos no pašreizējās nelabvēlīgās situācijas, kas katrā ziņā ir pārejoša, un lai novērstu kaitējuma atkārtošanos, ja pasākumi tiktu atcelti. Vidējā termiņā pieprasījums Savienības ražošanas nozarē var atkal palielināties. Ja tas tā notiks, ievērojot Savienības tirgus specifiku un īpaši vajadzību Savienības lietotājiem iegūt ātru un drošu piegādes avotu, tiek uzskatīts, ka vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare var atgūties no radītā kaitējuma vai ka kaitējuma atkārtošanas vairs nav iespējama. Turpmāk šo situāciju var pārskatīt.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievadpiezīme

               (99)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana kopumā būtu pretēja Savienības interesēm. Nosakot Savienības intereses, tika novērtētas visu pārējo iesaistīto personu, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju dažādās intereses.

               (100)

               Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, kurā analizē situāciju, kādā antidempinga pasākumi darbojas.

               (101)

               Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai, neraugoties uz iepriekšminētajiem secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (102)

               Jāatgādina, ka dempings PIP aizvien saglabājās un ka pastāv Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma dempinga turpināšanās un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamība.

               (103)

               Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi savu dzīvotspēju un konkurētspēju, ko apstiprina visu galveno kaitējuma rādītāju pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā. Iepriekš piemērotie antidempinga pasākumi ir labvēlīgi ietekmējuši PIP noteikto cenu līmeni, dodot iespēju Savienības ražošanas nozarei atjaunot rentabilitāti.

               (104)

               Tāpēc tādu pasākumu saglabāšana, kas vērsti pret importu par dempinga cenām no Ķīnas, ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

         3.   Nesaistīto importētāju/tirgotāju intereses

               (105)

               Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai viens importētājs/tirgotājs sadarbojās izmeklēšanā.

               (106)

               Izmeklēšanā tika atklāts, ka apjomi, kurus attiecīgajā periodā bija pārdevis sadarbībā iesaistītais nesaistītais importētājs, bija nelieli un ka attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomi veidoja tikai nelielu daļu no tā pārdošanas kopapjoma.

               (107)

               Tiek uzskatīts, ka, pasākumiem turpinoties, pašreizējā importētāju/tirgotāju situācija nemainīsies. Ir skaidrs, ka importētāji var atrast citus piegādes avotus, par ko liecina citu trešo valstu, īpaši Taizemes, tirgus daļa, kas ir pierādījums konkurencei Savienības tirgū.

               (108)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmētu importētājus/tirgotājus.

         4.   Lietotāju intereses

               (109)

               Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem lietotājiem. Astoņi lietotāji sadarbojās izmeklēšanā un pārstāvēja 44 % no Ķīnas importa kopapjoma. Izmeklēšanā atklājās, ka šie lietotāji bija tieši importējuši attiecīgo ražojumu no Ķīnas. Turklāt divas lietotāju apvienības atbildēja uz anketas jautājumiem un iesniedza piezīmes.

               (110)

               Galvenie rūpnieciskie furfurilspirta lietotāji Savienībā ir furāna sveķu ražotāji. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, vismaz daži lietotāji PIP joprojām guva diezgan lielu peļņu.

               (111)

               Turklāt lietotāji norādīja, ka Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk jābūt nozīmīgam piegādes avotam, lai īstermiņā nodrošinātu attiecīgā ražojuma pieejamību un panāktu zināmu piegādes drošumu un pastāvību.

               (112)

               Ievērojot iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšana būtiski negatīvi neietekmētu rūpnieciskos lietotājus.

         5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (113)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu, ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu, kas neļautu pagarināt antidempinga pasākumu termiņu.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (114)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Turklāt pēc informācijas izpaušanas tām tika dots laiks, kurā izteikt piezīmes un iesniegt prasības.

               (115)

               Ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare varēja gūt labumu no spēkā esošajiem pasākumiem, un tās stāvoklis, analizējot lielāko daļu kaitējuma rādītāju, attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Savienības ražošanas nozare PIP guva lielu peļņu, un pārdošanas un ražošanas apjoms šajā periodā sasniedza maksimālo līmeni. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares pozitīvo ekonomisko attīstību attiecīgajā periodā, nebija iespējams noteikt, vai būtiskais kaitējums ir turpinājies.

               (116)

               Tomēr, no vienas puses, izmeklēšanā tika konstatēts, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi tirgus daļu, savukārt ir palielinājusies Ķīnas importa tirgus daļa. No otras puses, izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka Ķīnā ir rezerves jauda un ka dempings PIP turpinājās lielos apmēros.

               (117)

               Izmeklēšanā attiecībā uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību tika noskaidrots, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pēc PIP bija pasliktinājies un līdz 2009. gada otrā ceturkšņa beigām tajā bija radies kaitējums. Turklāt tika atklāts, ka Ķīnā bija pieejama ievērojama rezerves jauda un, ļoti iespējams, tā tiktu novirzīta uz Savienību, ja pasākumi tiktu atcelti. Iespējams, šī gaidāmā par dempinga cenām veiktā importa parādīšanās palielinās cenu spiedienu Savienībā un negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozares cenas un peļņu. Tāpēc tika konstatēts, ka, pasākumus atceļot, vismaz īstermiņā kaitējums, iespējams, atkārtotos.

               (118)

               Tas situāciju vēl vairāk pasliktinātu saistībā ar pašreizējo ekonomisko krīzi, kas periodā pēc PIP ir izraisījusi patēriņa samazināšanos. Saskaņā ar šo scenāriju par dempinga cenām veiktā importa pieaugums daudzkārt pastiprinātu negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

               (119)

               Visbeidzot tiek uzskatīts, ka tad, ja vidējā termiņā būs vērojama ekonomikas atgūšanās, pieprasījums pēc furfurilspirta Savienībā pieaugs. Šajos apstākļos Savienības ražošanas nozare spēs attiecīgi palielināt pārdošanas apjomu.

               (120)

               Tāpēc no iepriekšminētā izriet, ka, neskarot pārējos pamatregulas 11. panta noteikumus, atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktā minētajam furfurilspirta importam no Ķīnas piemērojamie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1905/2003, būtu jāsaglabā vēl divus gadus.

               (121)

               Pēc publiskošanas, Savienības ražošanas nozare – norādot, ka pēkšņas tirgus apstākļu pārmaiņas pēc PIP būtu zīme, ka jebkāda turpmāk atirgus attīstība ir nenoteikta un grūti prognozējama – apgalvoja, ka pastāvīgie pasākumi būtu jāpagarina uz pieciem gadiem. Tādējādi Savienības iestāžu vērtējums, proti, ka ekonomikas atveseļošanās var notikt vidēji ilgā termiņā un ka līdz ar to var uzlaboties pieprasījums pēc FS Savienībā, nebūtu pietiekami precīzs.Tomēr, kā minēts 117. līdz 119. apsvērumā, tiek uzskatīts, ka attīstība pēc PIP, tostarp ekonomiskās krīzes iespaids, visticamāk varētu būt īstermiņa, tādējādi pamatojot pasākumu piemērošanu uz ne vairāk kā diviem gadiem. Tādēļ Savienības ražošanas nozares apgalvojumi šajā sakarā bija jānoraida.

               (122)

               Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi.
               Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.

               (123)

               Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaug eksporta apjoms, ko eksportē kāds no četriem uzņēmumiem, kas gūst labumu no zemākām individuālā maksājuma likmēm, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa pārmaiņām, ko izraisījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā, cita starpā, var pārbaudīt, vai ir jāatceļ individuālais maksājums un secīgi jāpiemēro valsts mēroga maksājums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda furfurilspirta importam, kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2932 13 00 (Taric kods 2932130090) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
   2.   Šā panta 1. punktā aprakstītajam ražojumam piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma likme ir šāda:

               Uzņēmumi

               Antidempinga maksājuma likme (EUR par tonnu)

               Taric papildkods

                  Gaoping Chemical Industry Co. Ltd

               160

               A442

                  Linzi Organic Chemical Inc.

               84

               A440

                  Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd.

               97

               A441

                  Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd.

               156

               A484

                  Visi pārējie uzņēmumi

               250

               A999

         3.   Gadījumos, kad preces pirms nonākšanas brīvā apgrozībā ir bojātas, un tāpēc cena, kas par tām faktiski samaksāta vai jāmaksā, tiek proporcionāli sadalīta, lai atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Savienības Muitas kodeksa izveidi (6) 145. pantam varētu noteikt attiecīgo preču muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz šā panta 2. punktu, proporcionāli samazina atbilstīgi cenai, kura faktiski samaksāta vai jāmaksā.
   4.   Šā panta 2. punktā minētajiem četriem uzņēmumiem noteiktās individuālā maksājuma likmes piemēro tad, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu faktūrrēķinu, kas atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
   5.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tā zaudē spēku 2011. gada 10. decembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2009. gada 7. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

      (2)  OV L 283, 31.10.2003., 1. lpp.

      (3)  OV C 111, 6.5.2008., 50. lpp.

      (4)  OV C 275, 30.10.2008., 21. lpp.

      (5)  Ķīnas Valsts ķīmiskās informācijas centrs (Chem China) tika izveidots 1992. gada oktobrī pēc tam, kad 1959. gadā dibinātais Ķīmiskās rūpniecības ministrijas Zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas izpētes institūts tika apvienots ar 1984. gadā dibināto Ķīmiskās rūpniecības ministrijas Ekonomiskās informācijas centru. Skatīt http://www.chemchina.com.cn/chempwas/en/7under_8.htm

      (6)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajam derīgajam rēķinam jāpievieno uzņēmuma pārstāvja parakstīta deklarācija šādā formā:

                  1.

                  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats.

                  2.

                  Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka [apjoms] furfurilspirta, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2932 13 00 (Taric papildkods), uz ko attiecas šis rēķins un kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ražots [uzņēmuma nosaukums un adrese] Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”

                  3.

                  Datums un paraksts.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 667/2011 ( 2011. gada 11. jūlijs ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               12.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 182/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 667/2011
   (2011. gada 11. jūlijs),
   ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 12. jūlijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 11. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  EC

                  20,9

                  MK

                  47,5

                  ZZ

                  34,2

                  0707 00 05

                  TR

                  100,3

                  ZZ

                  100,3

                  0709 90 70

                  AR

                  27,2

                  EC

                  26,5

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  54,7

                  0805 50 10

                  AR

                  61,3

                  BR

                  42,9

                  TR

                  64,0

                  UY

                  70,0

                  ZA

                  65,2

                  ZZ

                  60,7

                  0808 10 80

                  AR

                  133,8

                  BR

                  94,4

                  CA

                  106,0

                  CL

                  99,0

                  CN

                  87,0

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  111,8

                  US

                  173,6

                  UY

                  50,2

                  ZA

                  96,4

                  ZZ

                  101,3

                  0808 20 50

                  AR

                  99,9

                  AU

                  75,6

                  CL

                  112,0

                  CN

                  81,6

                  NZ

                  131,8

                  ZA

                  114,1

                  ZZ

                  102,5

                  0809 10 00

                  TR

                  246,4

                  XS

                  101,8

                  ZZ

                  174,1

                  0809 20 95

                  CL

                  298,8

                  SY

                  253,3

                  TR

                  280,6

                  ZZ

                  277,6

                  0809 40 05

                  BA

                  70,7

                  EC

                  75,9

                  ZZ

                  73,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/221 ( 2015. gada 10. februāris ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               13.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 37/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/221
   (2015. gada 10. februāris)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādītajiem KN kodiem.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 10. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektors

         Heinz ZOUREK

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Jauns pilnpiedziņas kravas transportlīdzeklis ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzuļmotoru (dīzeli), kura darba tilpums ir 720 cm3, ar aptuveno neto svaru 630 kg (ieskaitot šķidrumus), ar nebremzētu vilces jaudu 750 kg un izmēriem apmēram 300 × 160 cm.
                  Transportlīdzeklim ir vaļēja kabīne ar divām sēdvietām (ieskaitot vadītāja sēdvietu), kas aprīkota ar aizsargrāmi pilnīgas apgāšanās gadījumam, kravas platforma no stingra tērauda rāmja ar stingru plakanu pašizgāzējkorpusu, manuāli darbināms izgāšanas mehānisms, un tā ietilpība ir 0,4 m3, kas atbilst apmēram 400 kg. Tam ir augsts klīrenss (27 cm) un garenbāze – 198 cm.
                  Tas ir aprīkots ar riepām bezceļa apstākļiem un zemes darbiem, ar slapjā tipa disku bremzēm, sakabes ierīci un priekšējo sakabes ierīci. Transportlīdzeklim ir ierobežots ātrums 25 km/h un liela bremzes jauda.
                  Transportlīdzeklis projektēts bezceļa apstākļiem, īpaši ļoti nelīdzenā apvidū. Transportlīdzeklis ir paredzēts daudzu darbību veikšanai, piemēram, stumšanai, piekabju vilkšanai, dzīvnieku pārvietošanai, augu, kastu, ūdens un iekārtu pārvadāšanai, munīcijas un dzīvnieku barības transportēšanai.

                      (1) Skatīt attēlu.

                  8704 21 91

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 8704, 8704 21 un 8704 21 91 formulējumu.
                  Transportlīdzeklis ir projektēts kā daudzfunkcionāls transportlīdzeklis, ko var izmantot dažādu funkciju veikšanai dažādos apstākļos. Tam ir objektīvas īpašības, kādas ir mehāniskajiem transportlīdzekļiem preču pārvadāšanai, kas minēti pozīcijā 8704. (Skatīt arī harmonizētās sistēmas klasifikācijas atzinumus 8704.31/3. un 8704 90/1.)
                  Transportlīdzeklis nav pašizgāzējs, kas nav paredzēts braukšanai pa automaģistrālēm. Tas nav stingri konstruēts ar pašizgāzējkorpusu vai apakšējā daļā atverošos korpusu, kura konstrukcija ir speciāli paredzēta gruvešu un citu materiālu pārvadāšanai (skatīt arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 8704, sestās rindkopas 1. punktu). Tādēļ klasifikācija apakšpozīcijā 8704 10 nav iespējama.
                  Tāpēc transportlīdzeklis ir klasificējams ar KN kodu 8704 21 91 pie jauniem mehāniskajiem transportlīdzekļiem preču pārvadāšanai.

         (1)  Attēls pievienots tikai informācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1219/2014 ( 2014. gada 13. novembris ), ar ko attiecībā uz teritoriju un trešo valstu sarakstu groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikumu.  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               14.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 329/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1219/2014
   (2014. gada 13. novembris),
   ar ko attiecībā uz teritoriju un trešo valstu sarakstu groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikumu.
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 576/2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 13. panta 1. un 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1160/2014 (2) bija iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 998/2003 (3) II pielikuma C daļā noteiktajā sarakstā.

               (2)

               Pēc tam, kad stāsies spēkā Regula (ES) Nr. 576/2013, ar kuru atceļ un aizstāj Regulu (EK) Nr. 998/2003 un kuru piemēro no 2014. gada 29. decembra, Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma C daļā uzskaitītās valstis un teritorijas no minētā datuma tiks uzskaitītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 (4) II pielikuma 2. daļā.
               Tādēļ bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikuma 2. daļā noteiktajā sarakstā.

               (3)

               Skaidrības labad un lai ņemtu vērā Līguma par Horvātijas pievienošanos, kā arī Eiropadomes Lēmuma 2012/419/ES (5) noteikumus, ir lietderīgi grozīt Regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikuma 1. un 2. daļu, kā arī pilnībā aizstāt tās II pielikumu.

               (4)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 577/2013.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikums tiek aizstāts ar šīs regulas pielikumā esošo tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 29. decembra.

      Šī regula ir saistoša kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 13. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 178, 28.6.2013., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 30. oktobra Regula (ES) Nr. 1160/2014, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikumu attiecībā uz valstu un teritoriju sarakstu (OV L 311, 31.10.2014., 17. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 577/2013 par identifikācijas dokumentu paraugiem suņu, kaķu un mājas sesku nekomerciālai pārvietošanai, teritoriju un trešo valstu saraksta izveidošanu un par deklarāciju formas, izkārtojuma un valodas prasībām atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 576/2013 paredzētajiem konkrētiem nosacījumiem (OV L 178, 28.6.2013., 109. lpp.).

      (5)  Eiropadomes 2012. gada 11. jūlija Lēmums 2012/419/ES, ar kuru groza statusu, kas Majotai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību (OV L 204, 31.7.2012., 131. lpp.).

      PIELIKUMS

            “II PIELIKUMS
            Teritoriju un trešo valstu saraksts, uz kuru ir atsauce Regulas (ES) Nr. 576/2013 13. pantā
            1. DAĻA

               Teritoriju un trešo valstu saraksts, uz kuru ir atsauce Regulas (ES) Nr. 576/2013 13. panta 1. punktā

                        ISO kods

                        Teritorija vai trešā valsts

                        AD

                        Andora

                        CH

                        Šveice

                        FO

                        Fēru salas

                        GI

                        Gibraltārs

                        GL

                        Grenlande

                        IS

                        Islande

                        LI

                        Lihtenšteina

                        MC

                        Monako

                        NO

                        Norvēģija

                        SM

                        Sanmarīno

                        VA

                        Vatikāns

                  2. DAĻA

               Teritoriju un trešo valstu saraksts, uz kuru ir atsauce Regulas (ES) Nr. 576/2013 13. panta 2. punktā

                        ISO kods

                        Teritorija vai trešā valsts

                        Ietvertās teritorijas

                        AC

                        Debesbraukšanas Sala

                        AE

                        Apvienotie Arābu Emirāti

                        AG

                        Antigva un Barbuda

                        AR

                        Argentīna

                        AU

                        Austrālija

                        AW

                        Aruba

                        BA

                        Bosnija un Hercegovina

                        BB

                        Barbadosa

                        BH

                        Bahreina

                        BM

                        Bermudu Salas

                        BQ

                        Bonaire, Sintēstatiusa un Saba (BES Salas)

                        BY

                        Baltkrievija

                        CA

                        Kanāda

                        CL

                        Čīle

                        CW

                        Kirasao

                        FJ

                        Fidži

                        FK

                        Folklenda (Malvinu) Salas

                        HK

                        Honkonga

                        JM

                        Jamaika

                        JP

                        Japāna

                        KN

                        Sentkitsa un Nevisa

                        KY

                        Kaimanu Salas

                        LC

                        Sentlūsija

                        MS

                        Montserrata

                        MK

                        Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

                        MU

                        Maurīcija

                        MX

                        Meksika

                        MY

                        Malaizija

                        NC

                        Jaunkaledonija

                        NZ

                        Jaunzēlande

                        PF

                        Francijas Polinēzija

                        PM

                        Senpjēra un Mikelona

                        RU

                        Krievija

                        SG

                        Singapūra

                        SH

                        Sv. Helēnas Sala

                        SX

                        Sentmartēna

                        TT

                        Trinidāda un Tobāgo

                        TW

                        Taivāna

                        ASV

                        Amerikas Savienotās Valstis

                        AS – ASV Samoa
                        GU – Guama
                        MP – Ziemeļu Marianas salas
                        PR – Puertoriko
                        VI – ASV Virdžīnu salas”

                        VC

                        Sentvinsenta un Grenadīnas

                        VG

                        Britu Virdžīnu salas

                        VU

                        Vanuatu

                        WF

                        Volisa un Futunas Salas


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/498 ( 2015. gada 24. marts ), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu apstiprinājuma procedūru sabiedrības īpašo parametru izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               25.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/498
   (2015. gada 24. marts),
   ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu apstiprinājuma procedūru sabiedrības īpašo parametru izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (1) un jo īpaši tās 111. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību pieteikumi izmantot sabiedrības īpašos parametrus būtu jāsagatavo piesardzīgi un reālistiski, un tajos būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kas nepieciešama uzraudzības iestāžu novērtējumam. Tajos būtu jāiekļauj novērtējums par to, kā tiks izpildīti datu pilnīguma, precizitātes un atbilstības kritēriji.

               (2)

               Informācija, kas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai jāiekļauj tās pieteikumā, būtu jāprecizē, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu uzraudzības iestāžu lēmumu pieņemšanai.

               (3)

               Pieteikums sabiedrības īpašo parametru izmantošanai ir stratēģisks lēmums riska pārvaldības un kapitāla plānošanas mērķiem. Pamatojoties uz to, ka pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra ir pilnībā atbildīga par atbilstību, kā noteikts Direktīvas 2009/138/EK 40. pantā, būtu rūpīgi jāizvērtē tās iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procesā par pieteikumu.

               (4)

               Būtu jānosaka noteikumi, lai uzraudzības iestādes spētu pieņemt atbilstošas procedūras. Būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par pieteikumu apstiprināšanu, ko veic uzraudzības iestādes. Tie būtu jāpielāgo samērīgi ar pieteikumu sarežģītību, lai pārvaldītu apstiprināšanas procesu. Apstiprināšanas process var ilgt mazāk nekā sešus mēnešus, ja tas ir samērīgi ar sarežģītību.

               (5)

               Nevajadzētu būt tā, ka lēmumu pieteikties sabiedrības īpašo parametru izmantošanai diktē tikai kapitāla prasības samazināšana. Tomēr sabiedrības īpašo parametru izmantošanai nevajadzētu kavēt sabiedrību atgriezties pie standarta parametriem, ja sabiedrības īpašie parametri vairs neatspoguļo tās riska profilu; tādā gadījumā sabiedrībai būtu jāinformē uzraudzības iestāde par iemesliem, kāpēc šie parametri vairs nav piemēroti.

               (6)

               Apstiprināšanas process paredz pastāvīgu saziņu starp uzraudzības iestādēm un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Tas ietver saziņu pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas uzraudzības iestādēm un pēc tam, kad pieteikums ir apstiprināts, – visā uzraudzības pārbaudes procesa laikā. Šāda pastāvīga saziņa ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka uzraudzības novērtējumi ir balstīti uz atbilstošu un aktuālu informāciju.

               (7)

               Apstiprināšanas procesa ietvaros uzraudzības iestādēm cita starpā vajadzētu novērtēt datus, ko izmanto, lai aprēķinātu sabiedrības īpašos parametrus, un tām būtu jāpārbauda, vai izmantotie dati atbilst datu kvalitātes kritērijiem, kuri noteikti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (2) 219. pantā. Lai izpildītu prasību par datu pilnīgumu saskaņā ar minētās regulas 219. pantu, sabiedrībai būtu jāizmanto sabiedrības īpašo parametru vērtības, ko iegūst, izmantojot apstiprināto metodi un jaunākos attiecīgos datus.

               (8)

               Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības standarta parametru apakškopu parakstīšanas riska moduļos var aizstāt vienīgi ar sabiedrības īpašajiem parametriem. Tas nozīmē, ka daži no sākumdatiem, kas izmantoti, lai aprēķinātu minētos rādītājus, būs līdzīgi vai identiski sākumdatiem, kuri izmantoti, lai aprēķinātu tehniskās rezerves.

               (9)

               Ņemot vērā savstarpējo atkarību starp dažādiem apstiprinājuma pieteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai, kad tā iesniedz pieteikumu sabiedrības īpašo parametru apstiprinājumam, būtu jāinformē uzraudzības iestāde par citiem tobrīd jau iesniegtiem vai turpmāko sešu mēnešu laikā plānotiem pieteikumiem, kas attiecas uz Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minētajiem posteņiem. Šāda prasība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uzraudzības iestāžu novērtējumi ir balstīti uz pārredzamu un objektīvu informāciju.

               (10)

               Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde.

               (11)

               Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (3) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu.

               (12)

               Lai veicinātu juridisko noteiktību par uzraudzības režīmu Direktīvas 2009/138/EK 308.a pantā noteiktajā pakāpeniskās ieviešanas periodā, kas sāksies 2015. gada 1. aprīlī, ir svarīgi nodrošināt, ka šī regula stājas spēkā pēc iespējas drīzāk – nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pieteikums sabiedrības īpašo parametru izmantošanas apstiprinājumam
   1.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība uzraudzības iestādei iesniedz rakstisku pieteikumu sabiedrības īpašo parametru izmantošanas apstiprinājumam, lai aizstātu standarta formulas parametru apakškopu.
   2.   Pieteikumu iesniedz vienā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā atrodas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības galvenais birojs, vai valodā, par ko ir panākta vienošanās ar uzraudzības iestādi.
   3.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības pieteikumā ietver:

               a)

               dokumentārus pierādījumus par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar pieteikumu;

               b)

               konkrētu sākuma dienu, no kuras tiek lūgta sabiedrības īpašo parametru izmantošana;

               c)

               standarta parametru apakšgrupu, ko lūdz aizstāt ar sabiedrības īpašajiem parametriem;

               d)

               par katru segmentu – izmantoto standartizēto metodi un apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības īpašā parametra vērtību, kas iegūta, izmantojot šo metodi;

               e)

               aprēķinu par sabiedrības īpašo parametru, kā izmantošanai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība piesakās, un informāciju, ka aprēķins ir atbilstošs;

               f)

               pierādījumus, ka sabiedrības īpašo paramtru aprēķināšanā izmantotie dati ir pilnīgi, precīzi un atbilstīgi un ka tie atbilst Deleģētās regulas (ES) 2015/35 219. panta prasībām;

               g)

               pamatojumu tam, ka katra standartizētā metode sabiedrības īpašā parametra aprēķināšanai vienā segmentā sniedz visprecīzāko rezultātu, lai izpildītu Direktīvas 2009/138/EK 101. pantā norādītās prasības.

         4.   Papildus 3. punktā precizētajai informācijai pieteikumā uzskaita arī citus pieteikumus, ko apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība iesniegusi vai tobrīd plāno iesniegt turpmākajos sešos mēnešos, lai saņemtu kādu no Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minēto posteņu apstiprinājumiem, kā arī attiecīgos pieteikumu datumus.
   2. pants
   Rezultātu precizitāte
   Pierādot rezultātu precizitāti, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības novērtē, vai standarta metode ir piemērota sabiedrības datiem, vai pieņēmumi ir izpildīti un vai dati attiecas uz uzņēmuma riska profilu.
   3. pants
   Uzraudzības iestādes novērtējums par parametru izvēli un metodi parametru aprēķinam
   1.   Uzraudzības iestādes novērtē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības izvēli attiecībā uz:

               a)

               aizstājamajiem parametriem, izvērtējot, vai sabiedrības īpašo parametru izmantošana labāk atspoguļo uzņēmuma parakstīšanas riska profilu;

               b)

               segmentiem, attiecībā uz kuriem ir aprēķināti parametri, izvērtējot, vai sabiedrības īpašo parametru izmantošana labāk atspoguļo uzņēmuma parakstīšanas riska profilu.

         2.   Uzraudzības iestādes novērtē sabiedrības izvēles pamatojumu attiecībā uz standartizētās metodes izvēli, lai aprēķinātu sabiedrības īpašos parametrus. Uzraudzības iestādes, veicot šo novērtējumu, izvērtē, vai ir izpildīti pieņēmumi par standarta metodēm un vai dati attiecas uz uzņēmuma riska profilu.
   4. pants
   Pieteikuma novērtēšana
   1.   Uzraudzības iestāde apstiprina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības pieteikuma saņemšanu.
   2.   Uzraudzības iestāde 30 dienu laikā no pieteikuma saņemšanas apstiprina, vai pieteikums ir pilnīgs. Uzraudzības iestāde pieteikumu sabiedrības īpašo parametru izmantošanas atļaujas apstiprinājumam uzskata par pilnīgu, ja tajā ir ietverta visa informācija un dokumentārie pierādījumi, kas izklāstīti 1. panta 3. un 4. punktā. Ja uzraudzības iestāde konstatē, ka pieteikums nav pilnīgs, tā nekavējoties informē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, kura ir iesniegusi pieteikumu, par to, ka apstiprinājuma periods nav sācies, un paskaidro, kādēļ pieteikums nav uzskatāms par pilnīgu.
   3.   Ja uzraudzības iestāde ir apstiprinājusi, ka pieteikums ir pilnīgs, tas nekavē uzraudzības iestādi pieprasīt papildu informāciju, kas tai vajadzīga novērtējuma veikšanai. Pieprasījumā norāda nepieciešamo papildu informāciju un šāda pieprasījuma iemeslus.
   4.   Pieteikuma novērtējums var ietvert uzraudzības iestādes pieprasījumus veikt pielāgojumus attiecībā uz to, kā sabiedrība ierosina piemērot sabiedrības īpašo parametru. Ja uzraudzības iestāde konstatē, ka varētu būt iespējams apstiprināt sabiedrības īpašā parametra piemērošanu, ņemot vērā izdarītos pielāgojumus, tā nekavējoties rakstiski informē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību par nepieciešamajiem pielāgojumiem.
   5.   Dienu skaitu no dienas, kad uzraudzības iestāde pieprasa šādu informāciju vai pielāgojumus, līdz dienai, kad uzraudzības iestāde saņem minēto informāciju, neiekļauj 7. punktā minētajā sešu mēnešu periodā.
   6.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība informē uzraudzības iestādi par jebkurām izmaiņām tās pieteikuma informācijā. Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība informē uzraudzības iestādi par izmaiņām tās pieteikumā, to uzskata par jaunu pieteikumu, ja vien:

               a)

               izmaiņas nav saistītas ar to, ka uzraudzības iestāde pieprasa papildu informāciju vai pielāgojumus; vai

               b)

               uzraudzības iestāde nav pārliecinājusies, ka izmaiņas būtiski neietekmē tās veikto pieteikuma novērtējumu.

         7.   Uzraudzības iestāde nodrošina, ka tā pieņem lēmumu par pieteikumu sešu mēnešu laikā no pilnībā aizpildīta pieteikuma saņemšanas.
   5. pants
   Lēmums par pieteikumu
   1.   Ja uzraudzības iestāde izlemj noraidīt pieteikumu, tā norāda iemeslus, kas ir šā lēmuma pamatā. Uzraudzības iestāde apstiprina pieteikumu tikai tad, ja tā ir apmierināta ar pamatojumu par standarta formulas parametru apakškopas aizstāšanu.
   2.   Ja uzraudzības iestāde ir pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, tā nekavējoties rakstiski paziņo par to apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai tajā pašā valodā, kādā iesniegts pieteikums.
   3.   Uzraudzības iestāde var nolemt apstiprināt pieteikumu attiecībā uz dažiem, bet ne visiem segmentiem vai parametriem, kas iekļauti pieteikumā.
   6. pants
   Uzraudzības iestādes apstiprinājuma atsaukšana
   Uzraudzības iestāde var atsaukt savu apstiprinājumu, ko tā piešķīrusi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai attiecībā uz SĪP metodes izmantošanu, ja:

               a)

               sabiedrība, kam piešķirts sabiedrības īpašo parametru izmantošanas apstiprinājums, vairs neatbilst nosacījumiem, kas noteikti Direktīvas 2009/138/EK 101. pantā un Deleģētās regulas (ES) 2015/35 218., 219. un 220. pantā;

               b)

               pienācīgi pamatotos apstākļos apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vēlas atgriezties pie standarta parametriem, nosūtot pieprasījumu uzraudzības iestādei, kurā norādīti iemesli SĪP neatbilstībai un sniegti dokumentāri pierādījumi par to.

         7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 24. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/35, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).