title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 455/2012 ( 2012. gada 22. maijs ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               31.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 455/2012
   (2012. gada 22. maijs)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 22. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Produkts ar šādu sastāvu (masas procentos):

                              —

                              vidēji trekns Mozzarella siers

                              45

                              —

                              panējums,

                              55
                              kas sastāv no:

                                          —

                                          miltiem (kviešu un rīsu)

                                          25–30

                                          —

                                          ūdens

                                          20–25

                                          —

                                          olu pulvera

                                          < 2

                                          —

                                          pustrekna cietā siera

                                          < 2

                                          —

                                          sāls

                                          < 2

                                          —

                                          garšvielām/aromatizētājiem

                                          < 2

                                          —

                                          inulīna

                                          < 2

                                          —

                                          biezinātāja (E 464)

                                          < 2

                                          —

                                          auzu šķiedrām

                                          < 2

                                          —

                                          saulespuķu eļļas

                                          < 2

                        Produkts sastāv no siera kubiņiem vai stienīšiem, kas pirms iepakošanas un sasaldēšanas ir vairākas reizes panēti. Tas satur garšaugus un garšvielas un nav vārīts vai iepriekš cepts.
                  Produktu piedāvā saldētā veidā, parasti noslēgtos plastmasas maisiņos un/vai kartona kastēs. Pirms lietošanas to vāra eļļā, lai pasniegtu kā karsto uzkodu.

                  2106 90 98

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 2106, 2106 90 un 2106 90 98 formulējumu.
                  Izstrādājuma dominējošā sastāvdaļa, kas sastāda vairāk kā 50 masas %, ir panējums. Tāpēc klasificēšana 04. nodaļā nav iespējama, jo izstrādājums vairs nesaglabā siera pamatīpašības.
                  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 2106 90 98 kā pārtikas izstrādājums, kas citur nav minēts vai iekļauts.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 21/2013 ( 2013. gada 10. janvāris ), ar kuru konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme

text:
               16.1.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 11/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 21/2013
   (2013. gada 10. janvāris),
   ar kuru konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 62,9 % apmērā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kuru veic visi uzņēmumi, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un I pielikumā. Šie pasākumi turpmāk tiks saukti “spēkā esošie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tiks saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

         1.2.   Pieprasījums

               (2)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 10. aprīlī saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu saņēma pieprasījumu izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri noteikti konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, un paredzēt reģistrāciju konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importam, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme.

               (3)

               Pieprasījumu iesniedza četri stikla šķiedras sieta audumu ražotāji Savienībā – Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH.

               (4)

               Pieprasījumā bija ietverti pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas eksportam no ĶTR, Taivānas un Taizemes uz Savienību ievērojami mainījies tirdzniecības modelis un tam nav bijis cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana. Tika apgalvots, ka šā tirdzniecības modeļa pārmaiņas izraisījusi konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu pārsūtīšana caur Taivānu un Taizemi.

               (5)

               Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas izteiksmē. Pierādījumi liecināja, ka palielinātais imports no Taivānas un Taizemes pārdots par zemākām cenām par sākotnējā izmeklēšanā noteikto cenu, kas nerada kaitējumu.

               (6)

               Visbeidzot, bija pierādījumi, ka to konkrēto stikla šķiedras sieta audumu cenas, kurus nosūta no Taivānas un Taizemes, bija dempinga cenas attiecībā pret sākotnējā izmeklēšanā noteikto normālo vērtību.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (7)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 437/2012 (3) (“procedūras sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Komisija saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu ar procedūras sākšanas regulu arī uzdeva muitas dienestiem reģistrēt no Taivānas un Taizemes nosūtīto konkrēto stikla šķiedras sieta audumu importu.

         1.4.   Izmeklēšana

               (8)

               Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja ĶTR, Taivānas un Taizemes iestādēm, minēto valstu ražotājiem eksportētājiem, zināmajiem iesaistītajiem Savienības importētājiem un Savienības ražošanas nozarei. ĶTR, Taivānas un Taizemes ražotājiem/eksportētājiem, kas Komisijai bija zināmi no pieprasījuma vai no Taibei pārstāvniecības un Taizemes Karalistes misijas Eiropas Savienībā, tika nosūtītas anketas. Anketas tika nosūtītas arī pieprasījumā minētajiem importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants un ka konstatējumi varētu tikt izdarīti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

               (9)

               Pret pasākumu apiešanu vērstās izmeklēšanas anketa tika nosūtīta astoņiem uzņēmumiem Taivānā un septiņiem uzņēmumiem Taizemē. Daži Taivānas un Taizemes uzņēmumi atsaucās un paziņoja, ka nevēlas tikt uzskatīti par ieinteresētajām personām, jo paši izmeklējamo ražojumu neražo un/vai neeksportē uz Savienību. Pārējie zināmie uzņēmumi no abām attiecīgajām valstīm vispār neatsaucās. Neviens no uzņēmumiem neatbildēja uz anketu. Pret pasākumu apiešanu vērstās izmeklēšanas anketa tika nosūtīta arī četrdesmit četriem uzņēmumiem ĶTR. Tomēr neviens no šiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR neatsaucās un nesniedza atbildes uz anketu. Anketas nosūtīja arī importētājiem Savienībā, bet neviens no tiem neatsaucās un nesniedza atbildes uz anketu.

         1.5.   Izmeklēšanas periods

               (10)

               Izmeklēšanas periods bija no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam (“IP”). Informācija par IP tika vākta, lai cita starpā izmeklētu tirdzniecības modeļa iespējamās pārmaiņas. Par ziņošanas periodu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“ZP”) tika vākta detalizētāka informācija, lai pārbaudītu, vai nav mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai nepastāv dempings.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (11)

               Pasākumu apiešanas vērtējums saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika veikts, secīgi analizējot to, vai ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, Taivānu, Taizemi un Savienību, vai šīs pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana, vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā, un vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret normālajām vērtībām, kas iepriekš noteiktas sākotnējā izmeklēšanā, vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem.

         2.2.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

               (12)

               Attiecīgais ražojums ir ražojums, kas definēts sākotnējā izmeklēšanā: Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk par 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00.

               (13)

               Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā iepriekšējā apsvērumā definētais ražojums, taču tiek sūtīts no Taivānas un Taizemes neatkarīgi no tā, vai tam tiek vai netiek deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme.

               (14)

               Izmeklēšanā atklājās, ka iepriekš definētajiem stikla šķiedras sieta audumiem, kurus uz Savienību eksportēja no ĶTR, un tiem, kurus uz Savienību nosūtīja no Taivānas un Taizemes, ir vienas un tās pašas fizikālās īpašības, tehniskie parametri un lietošanas veids, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         2.3.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjoma noteikšana

               (15)

               Kā minēts 9. apsvērumā, neviens no uzņēmumiem neiesniedza atbildi uz anketu, t. i., Taivānas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, un tāpēc nenotika arī pārbaudes apmeklējumi uz vietas. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumus par konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu Savienībā no Taivānas un par attiecīgā ražojuma eksportu no ĶTR uz Taivānu nācās izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu kopējo importa apjomu no Taivānas uz Savienību, šajā gadījumā tika izmantoti Comext dati, un, lai noteiktu kopējo eksportu no ĶTR uz Taivānu, tika izmantoti Ķīnas valsts statistikas dati.

               (16)

               Arī Taizemes ražotāji eksportētāji nesadarbojās, jo neiesniedza atbildes uz anketu, tāpēc nenotika pārbaudes apmeklējumi uz vietas. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumus par konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu Savienībā no Taizemes un par attiecīgā ražojuma eksportu no ĶTR uz Taizemi nācās izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu kopējo importa apjomu no Taizemes uz Savienību, šajā gadījumā tika izmantoti Comext dati, un, lai noteiktu kopējo eksporta apjomu no ĶTR uz Taizemi, tika izmantoti Ķīnas valsts statistikas dati.

               (17)

               Ķīnas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumus par attiecīgā ražojuma importu Savienībā un konkrētu stikla šķiedras sieta audumu eksportu no ĶTR uz Taivānu un Taizemi nācās izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Arī šajā gadījumā, lai noteiktu kopējo importa apjomu no ĶTR uz Savienību, tika izmantoti Comext dati. Lai noteiktu kopējo eksporta apjomu no ĶTR uz Taivānu un Taizemi, tika izmantoti Ķīnas valsts statistikas dati.

               (18)

                  Comext statistikas datos registrētais importa apmērs aptver lielāku ražojumu grupu par attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu. Tomēr, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares aplēsēm, bija iespējams noteikt, ka ievērojama importa apjoma daļa aptvēra attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu. Datus attiecīgi varēja izmantot, lai konstatētu tirdzniecības modeļa pārmaiņas.

         2.4.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

               (19)

               Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī (4) un galīgo pasākumu noteikšanas ar sākotnējo regulu 2011. gada augustā attiecīgā ražojuma imports Savienībā no ĶTR ievērojami samazinājās.

               (20)

               Kopējais izmeklējamā ražojuma eksports no Taivānas uz Savienību 2011. gadā ievērojami pieauga, jo īpaši pēc tam, kad 2011. gada augustā tika noteikti galīgie pasākumi. Comext dati liecina, ka eksports no Taivānas uz Savienību 2011. gada otrajā pusē pēkšņi palielinājās, lai gan iepriekšējos gados tas bija niecīgs. Nākamajā ceturksnī, no 2012. gada janvāra līdz martam, pēc tam, kad 2011. gada novembrī tika sākta pret pasākumu apiešanu vērstā izmeklēšana attiecībā uz tādu ĶTR izcelsmes sieta audumu importu, kuri tiek nosūtīti caur Malaiziju (5), importa pieaugums bija milzīgs. Šo tendenci apliecina atbilstošie Ķīnas statistikas dati par stikla šķiedras sieta audumu eksportu no ĶTR uz Taivānu.

               (21)

               Kopējais izmeklējamā ražojuma eksports no Taizemes uz Savienību 2011. gadā arī krasi palielinājās. Comext dati liecina, ka eksports no Taizemes uz Savienību ceturksnī no 2011. gada jūnija līdz augustam milzīgi palielinājās, lai gan iepriekšējos gados tas bija niecīgs. Nākamajā ceturksnī, no 2012. gada janvāra līdz martam, pēc tam, kad 2011. gada novembrī tika sākta pret pasākumu apiešanu vērstā izmeklēšana attiecībā uz tādu ĶTR izcelsmes sieta audumu importu, kuri tiek nosūtīti caur Malaiziju (6), importa pieaugums arī bija milzīgs. Šo tendenci apliecina atbilstošie Ķīnas statistikas dati par stikla šķiedras sieta audumu eksportu no ĶTR uz Taizemi.

               (22)

               No 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam Savienībā importētie konkrētu stikla šķiedras sieta audumu daudzumi no ĶTR, Taivānas un Taizemes ir parādīti 1. tabulā.

                  1.   tabula

                           Importa apjoms
                           (miljoni m2)

                           2009

                           2010

                           2011

                           1.4.2011.–31.3.2012.

                           ĶTR

                           294,90

                           383,72

                           193,07

                           121,30

                           Taivāna

                           1,33

                           1,03

                           10,67

                           17,07

                           Taizeme

                           0,66

                           0,04

                           10,40

                           24,11

                              Avots: Comext statistika.

                  Comext dati sniegti kilogramos, bet attiecīgā ražojuma mērvienība ir kvadrātmetri. Savienības ražošanas nozare sniedza pārrēķina likmes attiecībā uz diviem kodiem, uz kuriem attiecas konkrētā procedūra, un tās tika izmantotas tabulā ietverto skaitļu aprēķinā.

               (23)

               Tabulā iekļautie dati skaidri norāda, ka imports no Taivānas un Taizemes uz Savienību 2009. un 2010. gadā bija niecīgs. Tomēr 2011. gadā pēc pasākumu noteikšanas imports pēkšņi ievērojami pieauga un daļēji aizstāja ĶTR eksporta apjomus Savienības tirgū. Turklāt pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas imports Savienībā no Ķīnas ievērojami samazinājās (par 70 %).

               (24)

               Tajā pašā laikāposmā vērojams krass stikla šķiedras sieta audumu eksporta pieaugums no ĶTR uz Taivānu. No salīdzinoši nelielā apjoma 2009. gadā (748 000 m2) eksports pieauga līdz 14,39 miljoniem m2 ziņošanas periodā.

               (25)

               Stikla šķiedras sieta audumu eksports no ĶTR uz Taivānu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam parādīts 2. tabulā.

                  2.   tabula

                           Taivāna

                           2009

                           2010

                           2011

                           1.4.2011.– 31.3.2012.

                           Daudzums
                           (miljonos m2)

                           0,75

                           2,45

                           7,58

                           14,39

                           Gada pārmaiņas (%)

                           227

                           209

                           90

                           Indekss (2009 = 100)

                           100

                           327

                           1 011

                           1 919

                              Avots: Ķīnas statistika.

               (26)

               Tāda pati tendence vērojama attiecībā uz stikla šķiedras sieta audumu eksportu no ĶTR uz Taizemi. Eksporta apjoms 2009. gadā bija tikai 1,83 miljoni m2, savukārt ziņošanas periodā strauji palielinājās līdz 41,70 miljoniem m2.

               (27)

               Stikla šķiedras sieta audumu eksports no ĶTR uz Taizemi no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam parādīts 3. tabulā.

                  3.   tabula

                           Taizeme

                           2009

                           2010

                           2011

                           1.4.2011.–31.3.2012.

                           Daudzums
                           (miljonos m2)

                           1,83

                           9,80

                           25,51

                           41,70

                           Gada pārmaiņas (%)

                           436

                           160

                           63

                           Indekss (2009 = 100)

                           100

                           535

                           1 394

                           2 279

                              Avots: Ķīnas statistika.

               (28)

               Lai noteiktu konkrētu stikla šķiedras sieta audumu tirdzniecības plūsmas tendenci no ĶTR uz Taivānu un Taizemi, tika izvērtēti Ķīnas statistikas dati, lai gan tie bija pieejami tikai par lielāku ražojumu grupu, nevis tikai attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā Comext datus un Savienības ražošanas nozares sniegtās aplēses par apjomiem, kas klasificēti ar diviem KN kodiem – ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00, tomēr bija iespējams konstatēt, ka attiecīgais ražojums ir ievērojama daļa no Ķīnas statistikas datos aptvertajiem ražojumiem. Tādēļ šos datus varēja ņemt vērā.

               (29)

               1. līdz 3. tabulā skaidri redzams, ka pēc tam, kad krasi samazinājās Ķīnas stikla šķiedras sieta audumu eksports uz Savienību, ievērojami palielinājās Ķīnas stikla šķiedras sieta audumu eksports uz Taivānu un Taizemi un pēc tam ziņošanas periodā ļoti palielinājās Taivānas un Taizemes stikla šķiedras sieta audumu eksports uz Savienību.

               (30)

               Tā kā Taivānas un Taizemes uzņēmumi nesadarbojās, nebija iespējams iegūt informāciju par iespējamajiem īstenajiem izmeklējamā ražojuma ražošanas apjomiem šajās abās valstīs.

         2.5.   Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām

               (31)

               Kopējais ĶTR eksporta uz Savienību apjoma samazinājums un vienlaicīgais eksporta no Taivānas un Taizemes uz Savienību apjoma palielinājums un eksporta no ĶTR uz Taivānu un Taizemi palielinājums pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī un pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2011. gada augustā veido tirdzniecības starp šīm valstīm modeļa pārmaiņas, no vienas puses, un šo valstu eksporta uz Savienību modeļa pārmaiņas, no otras puses.

         2.6.   Apiešanas raksturs

               (32)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņām tirdzniecības modelī ir jābūt tādām, ko izraisa prakse, process vai darbs, un ka tām nevar būt cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver tāda ražojuma nosūtīšanu caur trešām valstīm, uz kuru attiecas pasākumi.

               (33)

               Komisijai ir pierādījumi par Ķīnas uzņēmēju darījumu kontaktiem ar importētājiem Savienībā, un tie liecina, ka notikusi pārsūtīšana caur Taizemi. Papildus tam izmeklējamā ražojuma Taivānas un Taizemes ražotāju nesadarbošanās norāda, ka šajās valstīs notiek stikla šķiedras sieta audumu pārsūtīšana. Turklāt nesenais importa pieplūdums no šīm abām valstīm norāda, ka tas notiek tāpēc, ka Taivānas un Taizemes tirgotāji pārsūta Ķīnas ražojumus uz Savienību.

               (34)

               Tādējādi ir pierādīts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumi tiek pārsūtīti caur Taivānu un Taizemi.

         2.7.   Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga pasākumu piemērošana

               (35)

               Izmeklēšanā netika konstatēts, ka pārsūtīšanai būtu cits pamatots iemesls vai ekonomisks pamatojums kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem attiecīgajam ražojumam noteiktajiem pasākumiem. Bez maksājuma netika konstatēti citi elementi, ko varētu uzskatīt par tādu izmaksu kompensāciju, kuras radušās par konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu pārsūtīšanu caur Taivānu un Taizemi, jo īpaši pārvadāšanu un pārkraušanu.

         2.8.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (36)

               Lai noteiktu, vai importētais izmeklējamais ražojums daudzuma un cenu ziņā nav vājinājis to spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi uz attiecīgā ražojuma importu, tika izmantoti Comext dati, jo tie bija vislabākie pieejamie dati par to Taivānas un Taizemes uzņēmumu eksporta daudzumiem un cenām, kuri nesadarbojās. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem noteikts sākotnējās regulas 74. apsvērumā.

               (37)

               Importa pieaugums no Taivānas uz Savienību no 1,03 miljoniem m2 2010. gadā līdz 17,07 miljoniem m2 ziņošanas periodā tika uzskatīts par ievērojamu daudzuma ziņā.

               (38)

               Turklāt importa pieaugums no Taizemes uz Savienību no 40 000 m2 2010. gadā līdz 24,11 miljoniem m2 ziņošanas periodā tika uzskatīts par ievērojamu daudzuma ziņā.

               (39)

               Salīdzinot sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma novēršanas līmeni un vidējo svērto eksporta cenu (Taivānai un Taizemei noteikta šajā izmeklēšanā un koriģēta atbilstīgi pēcimportēšanas izmaksām un ņemot vērā ar kvalitāti saistītās korekcijas, kas noteiktas sākotnējā izmeklēšanā), attiecībā uz abām attiecīgajām valstīm tika konstatēta tirdzniecība par ievērojami zemāku cenu. Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme ir mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā.

         2.9.   Dempinga pierādījumi

               (40)

               Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai nepastāv dempinga pierādījumi saistībā ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto normālo vērtību.

               (41)

               Sākotnējā regulā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām Kanādā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analogo valsti ĶTR. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika uzskatīts par lietderīgu izmantot iepriekš sākotnējā izmeklēšanā noteikto normālo vērtību.

               (42)

               Cenas eksportam no Taivānas un Taizemes tika noteiktas, balstoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., uz ziņošanas perioda konkrētu stikla šķiedras sieta audumu vidējo eksporta cenu, kas pieejama Comext. Pieejamie fakti tika izmantoti tādēļ, ka neviens izmeklējamā ražojuma ražotājs nevienā no abām attiecīgajām valstīm nesadarbojās.

               (43)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecīgi tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām pārvadājuma, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksās. Tā kā Taivānas, Taizemes un ĶTR ražotāji nesadarbojās, korekcijas bija jānosaka, pamatojoties uz vislabākajiem pieejamajiem faktiem. Tādējādi minētās korekcijas tika balstītas uz procentuālo daudzumu, kas tika aprēķināts kā proporcionāla daļa no kopējām pārvadājuma, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksām šo uz Savienību veikto tirdzniecības darījumu vērtībā ar CIF piegādes noteikumiem, ko sākotnējā izmeklēšanā sniedza Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

               (44)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā regulā noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar tām atbilstošajām abu attiecīgo valstu vidējām svērtajām eksporta cenām šīs izmeklēšanas ziņošanas periodā, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (45)

               Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         3.   PASĀKUMI

               (46)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, atbilstīgi pamatregulas 13. panta 1. punktam tika secināts, ka, veicot pārsūtīšanu caur Taivānu un Taizemi, tiek apiets konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam noteiktais galīgais antidempinga maksājums.

               (47)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, būtu jāattiecina uz izmeklējamā ražojuma importu, proti, uz to pašu ražojumu, ko gan nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai ir vai nav deklarēta tā izcelsme Taivānā un Taizemē.

               (48)

               Ņemot vērā nesadarbošanos šajā izmeklēšanā, attiecināmajiem pasākumiem vajadzētu būt sākotnējās regulas 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktajiem pasākumiem, kas pašlaik ir galīgais antidempinga maksājums 62,9 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (49)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāpiemēro importam Savienībā, ievērojot ar procedūras sākšanas regulu noteikto reģistrācijas prasību, par no Taivānas un Taizemes nosūtīto reģistrēto konkrēto stikla šķiedras sieta audumu importu būtu jāiekasē maksājumi.

         4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

               (50)

               Kā minēts 9. apsvērumā, pēc procedūras sākšanas neatsaucās neviens ražotājs no nevienas no abām attiecīgajām valstīm. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu netika iesniegti pieprasījumi atbrīvot no iespējamās pasākumu attiecināšanas.

               (51)

               Neskarot pamatregulas 11. panta 3. punktu, Taivānas un Taizemes ražotāji, kuri neatsaucās šajā procedūrā un ziņošanas periodā uz Savienību neeksportēja izmeklējamo ražojumu, bet apsver iespēju iesniegt pieprasījumu atbrīvojumam no attiecinātā antidempinga maksājuma atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam un 13. panta 4. punktam, tiks aicināti aizpildīt anketu, lai Komisija varētu izvērtēt, vai atbrīvojums būtu pamatots. Šādu atbrīvojumu var piešķirt, novērtējot tirgus situāciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, iepirkumu un pārdošanas apjomu, iespējamību, ka turpināsies darbības, kurām nav pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma, un dempinga pierādījumus. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uzņēmumu telpās. Pieprasījums būtu jānosūta Komisijai, pievienojot visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu un pārdošanu.

               (52)

               Ja atbrīvojums tiek atzīts par pamatotu, Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju attiecīgi ierosinās veikt attiecināto spēkā esošo pasākumu grozījumus. Pēc tam visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti, lai nodrošinātu tajos paredzēto nosacījumu izpildi.

         5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (53)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tās tika aicinātas izteikt piezīmes. Pēc informācijas izpaušanas tika saņemtas piezīmes no Taizemes Tirdzniecības ministrijas Ārējās tirdzniecības departamenta. Tas lūdza ņemt vērā arī Taizemes statistikas datus par stikla šķiedras sieta audumu importu un eksportu. Taizemes iestāžu sniegtie statistikas dati tika ņemti vērā un izrādījās lietderīgs informācijas avots. Tomēr galīgajos konstatējumos tie beigās netika izmantoti, jo Comext dati un Ķīnas valsts statistikas dati uzrādīja saskanīgākas tendences. Tādējādi iesniegtās piezīmes nedeva iemeslu mainīt galīgos konstatējumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 791/2011 1. panta 2. punktu noteikts tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kuriem gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kuri sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), tiek attiecināts arī uz tādu stikla šķiedras sieta audumu importu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), ko nosūta no Taivānas un Taizemes neatkarīgi no tā, vai tiem ir vai nav deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (Taric kodi 7019510012, 7019510013, 7019590012 un 7019590013).
   2.   Maksājumu, kurš attiecināts ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas nosūtīts no Taivānas un Taizemes neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 437/2012 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.
   3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Pieprasījumu atbrīvot no maksājuma, kurš ir attiecināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un to paraksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījumu nosūta uz šādu adresi:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 08/20

               1049 Bruxelles/Brussels

               BELGIQUE/BELGIË

               Fakss: +32 22956505

         2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar lēmumu no maksājuma, kas attiecināts saskaņā ar 1. pantu, var atbrīvot importu no tādiem uzņēmumiem, kuri neapiet ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteiktos antidempinga maksājumus.
   3. pants
   Muitas iestādēm ar šo tiek uzdots pārtraukt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 437/2012 2. pantu noteikto importa reģistrēšanu.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 10. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. GILMORE

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.

      (3)  OV L 134, 24.5.2012., 12. lpp.

      (4)  OV L 43, 17.2.2011., 9. lpp.

      (5)  OV L 292, 10.11.2011., 4. lpp.

      (6)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 708/2013 ( 2013. gada 23. jūlijs ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               25.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 200/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 708/2013
   (2013. gada 23. jūlijs)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

               (5)

               Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 23. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Izstrādājums (tā dēvētā “LED lente”), ko veido gaismas diodes (LED), tranzistori, rezistori un aizsardzības diodes. Komponenti ir savienoti iespiedshēmā lokanas metāla lentes formā ar pašlīmējošu slāni, kuru aizsargā noņemams papīrs; tās izmēri ir aptuveni 17 × 1 cm. Komponenti ir savstarpēji savienoti.
                  Lentes galos esošie kontakti (piemēram, vadi) ir sagatavoti lodēšanai un ļauj pievienot izstrādājumu 12 V līdzstrāvas barošanas avotam.
                  Izstrādājums, kad to darbina ar elektrisko strāvu, izdala gaismu.
                  Izstrādājums ir apgaismošanas ierīce, kas paredzēta izmantošanai, piemēram, mēbelēs.

                      (1) Sk. attēlu.

                  9405 40 99

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 2.a) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 9405, 9405 40 un 9405 40 99 aprakstu.
                  Tā kā izstrādājums sastāv no iespiedshēmu bloka (sk. arī KN skaidrojumus par apakšpozīciju 8443 99 10, kas attiecas uz elektroniskajiem blokiem), tas neatbilst arī nosacījumiem par pusvadītājierīcēm vai atsevišķām LED pozīcijas 8541 nozīmē. Līdz ar to produktu nevar klasificēt pozīcijā 8541.
                  Izstrādājumam ir visas objektīvās apgaismošanas ierīču pazīmes, kas minētas pozīcijā 9405. Līdz ar to produktu nevar klasificēt pozīcijā 8543.
                  Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās pazīmes, tam piemīt pozīcijā 9405 norādītās pilnīgas apgaismojuma ierīces būtiskās raksturīgās pazīmes, jo, lai darbotos, tam tikai jābūt pieslēgtam barošanas avotam.
                  Tāpēc tas jāklasificē ar KN kodu 9405 40 99 kā citādas apgaismošanas ierīces.

         (1)  Attēls pievienots tikai informācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 116/2014 ( 2014. gada 6. februāris ) par darbīgās vielas kālija jodīda neapstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               7.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 38/26

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 116/2014
   (2014. gada 6. februāris)
   par darbīgās vielas kālija jodīda neapstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2) piemēro tām darbīgajām vielām, par kurām saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pirms 2011. gada 14. jūnija pieņemts lēmums attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem. Attiecībā uz kālija jodīdu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2005/751/EK (3).

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Nīderlande 2004. gada 6. septembrī saņēma pieteikumu no Koppert Beheer B.V. par darbīgās vielas kālija jodīda iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2005/751/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, principā to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

               (3)

               Attiecībā uz lietojuma veidiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs, šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2007. gada 27. jūlijā iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 188/2011 (4) 11. panta 6. punktu pieteikuma iesniedzējam tika lūgs sniegt papildu informāciju. Pieteikuma iesniedzējs 2011. gada 30. maijā paziņoja, ka papildu informācija nav pieejama.

               (4)

               Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde 2012. gada 22. oktobrī iesniedza Komisijai secinājumu par darbīgās vielas kālija jodīda pesticīdu riska novērtējumu (5). Iestāde konstatēja trūkstošus datus, kuri pieteikuma iesniedzējam būtu jāiesniedz. Koppert B.V. ar 2013. gada 27. septembra vēstuli atsauca savu pieteikumu kālija jodīda apstiprināšanai.

               (5)

               Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu dalībvalstīm tika dota iespēja piešķirt kālija jodīdu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem pagaidu atļaujas uz sākotnējo periodu, kas ir trīs gadi. Komisijas Lēmumā 2010/457/ES (6) dalībvalstīm ir atļauts pagarināt kālija jodīda pagaidu atļaujas uz laikposmu, kas beidzas ne vēlāk kā 2012. gada 31. augustā. Komisijas Īstenošanas lēmumā 2012/363/ES (7) dalībvalstīm ir atļauts pagarināt kālija jodīda pagaidu atļaujas uz laikposmu, kas beidzas ne vēlāk kā 2014. gada 31. jūlijā.

               (6)

               Pieteikuma atsaukšanas dēļ kālija jodīdu nevajadzētu apstiprināt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu.

               (7)

               Attiecīgi piešķirtās pagaidu atļaujas būtu jāatsauc un nevajadzētu piešķirt jaunas atļaujas.

               (8)

               Būtu jādod dalībvalstīm laiks, lai atsauktu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur kālija jodīdu.

               (9)

               Ja attiecībā uz kālija jodīdu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus pēc tam, kad šī regula stājas spēkā.

               (10)

               Šī regula neskar iespēju attiecībā uz kālija jodīdu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu iesniegt citus pieteikumus.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Darbīgās vielas neapstiprināšana
   Darbīgo vielu kālija jodīdu neapstiprina.
   2. pants
   Pārejas pasākumi
   Dalībvalstis atceļ spēkā esošās atļaujas kālija jodīdu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem vēlākais līdz 2014. gada 27. augustam.
   3. pants
   Pagarinājuma periods
   Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2015. gada 27. augustā.
   4. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 6. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2005. gada 21. oktobra Lēmums 2005/751/EK, ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo askorbīnskābes, kālija jodīda un kālija tiocianāta iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā (OV L 282, 26.10.2005., 18. lpp.).

      (4)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 188/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Direktīvai 91/414/EEK attiecībā uz to darbīgo vielu novērtēšanu, kuras nav bijušas tirgū divus gadus pēc minētās direktīvas paziņošanas (OV L 53, 26.2.2011., 51. lpp.).

      (5)  EFSA Journal 2013; 11(6):2923. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

      (6)  Komisijas 2010. gada 17. augusta Lēmums 2010/457/ES, ar ko dalībvalstīm ļauj pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas par jaunajām darbīgajām vielām Candida oleophila (O celms), kālija jodīdu un kālija tiocianātu (OV L 218, 19.8.2010., 24. lpp.).

      (7)  Komisijas 2012. gada 4. jūlija Īstenošanas lēmums 2012/363/ES, ar ko dalībvalstīm ļauj pagarināt pagaidu atļaujas, kas piešķirtas par jaunajām darbīgajām vielām biksafēnu, Candida oleophila (O celms), fluopiramu, halosulfuronu, kālija jodīdu, kālija tiocianātu un spirotetramātu (OV L 176, 6.7.2012., 70. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 485/2012 ( 2012. gada 7. jūnijs ) par minimālā muitas nodokļa noteikšanu cukuram septītajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011

text:
               8.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 148/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 485/2012
   (2012. gada 7. jūnijs)
   par minimālā muitas nodokļa noteikšanu cukuram septītajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 187. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011 (2) tika izsludināts pastāvīgs konkurss 2011./2012. tirdzniecības gadam attiecībā uz cukura ar KN kodu 1701 importu, kuram piemēro pazemināto muitas nodokli.

               (2)

               Atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2011 6. pantam Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai noteikt minimālo muitas nodokli attiecīgajam astoņciparu KN kodam vai arī nenoteikt, ņemot vērā konkrētajā konkursa kārtā saņemtos piedāvājumus.

               (3)

               Ņemot vērā piedāvājumus, kas septītajā piektajā konkursa kārtā, minimālais muitas nodoklis būtu jānosaka tikai dažiem astoņciparu kodiem, kuri attiecas uz cukuru ar KN kodu 1701, bet pārējiem astoņciparu kodiem, kuri attiecas uz cukuru ar minēto KN kodu, minimālais muitas nodoklis nebūtu jānosaka.

               (4)

               Lai nekavējoties dotu signālu tirgum un nodrošinātu šā pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (5)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Attiecībā uz septīto konkursa kārtu, kura paredzēta saskaņā ar Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1239/2011 izsludināto konkursa procedūru un kuras iesniegšanas termiņš beidzās 2012. gada 6. jūnijā, minimālais muitas nodoklis ir vai nav noteikts astoņciparu kodiem, kas attiecas uz cukuru ar KN kodu 1701, atbilstīgi šīs regulas pielikumam.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 318, 1.12.2011., 4. lpp.

      PIELIKUMS

         Minimālais muitas nodoklis

                  (EUR par tonnu)

                  Astoņciparu KN kods

                  Minimālais muitas nodoklis

                  1

                  2

                  1701 12 10

                  X

                  1701 12 90

                  X

                  1701 13 10

                  X

                  1701 13 90

                  —

                  1701 14 10

                  312,60

                  1701 14 90

                  —

                  1701 91 00

                  X

                  1701 99 10

                  345,00

                  1701 99 90

                  —

                              (—)

                              Minimālais muitas nodoklis nav noteikts (visi piedāvājumi noraidīti).

                              (X)

                              Nav iesniegts neviens piedāvājums.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 444/2012 ( 2012. gada 24. maijs ) par minimālā muitas nodokļa noteikšanu cukuram sestajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, ka uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011

text:
               25.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 135/61

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 444/2012
   (2012. gada 24. maijs)
   par minimālā muitas nodokļa noteikšanu cukuram sestajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, ka uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 187. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011 (2) tika izsludināts pastāvīgs konkurss 2011./2012. tirdzniecības gadam attiecībā uz cukura ar KN kodu 1701 importu, kuram piemēro pazemināto muitas nodokli.

               (2)

               Atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2011 6. pantam Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai noteikt minimālo muitas nodokli attiecīgajam astoņciparu KN kodam vai arī nenoteikt, ņemot vērā konkrētajā konkursa kārtā saņemtos piedāvājumus.

               (3)

               Ņemot vērā piedāvājumus, kas sestajā piektajā konkursa kārtā, minimālais muitas nodoklis būtu jānosaka tikai dažiem astoņciparu kodiem, kuri attiecas uz cukuru ar KN kodu 1701, bet pārējiem astoņciparu kodiem, kuri attiecas uz cukuru ar minēto KN kodu, minimālais muitas nodoklis nebūtu jānosaka.

               (4)

               Lai nekavējoties dotu signālu tirgum un nodrošinātu šā pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (5)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Attiecībā uz sesto konkursa kārtu, kura paredzēta saskaņā ar Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1239/2011 izsludināto konkursa procedūru un kuras iesniegšanas termiņš beidzās 2012. gada 23. maijā, minimālais muitas nodoklis ir vai nav noteikts astoņciparu kodiem, kas attiecas uz cukuru ar KN kodu 1701, atbilstīgi šīs regulas pielikumam.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 24. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 318, 1.12.2011., 4. lpp.

      PIELIKUMS

         Minimālais muitas nodoklis

                  (EUR par tonnu)

                  Astoņciparu KN kods

                  Minimālais muitas nodoklis

                  1

                  2

                  1701 12 10

                  X

                  1701 12 90

                  X

                  1701 13 10

                  X

                  1701 13 90

                  —

                  1701 14 10

                  306,00

                  1701 14 90

                  —

                  1701 91 00

                  X

                  1701 99 10

                  340,00

                  1701 99 90

                  X

                              (—)

                              Minimālais muitas nodoklis nav noteikts (visi piedāvājumi noraidīti).

                              (X)

                              Nav iesniegts neviens piedāvājums.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 539/2013 ( 2013. gada 12. jūnijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               13.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 539/2013
   (2013. gada 12. jūnijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 12. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  41,5

                  MK

                  55,8

                  TN

                  30,0

                  TR

                  57,9

                  ZZ

                  46,3

                  0707 00 05

                  AL

                  36,9

                  EG

                  172,5

                  MK

                  32,8

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  96,2

                  0709 93 10

                  TR

                  139,3

                  ZZ

                  139,3

                  0805 50 10

                  AR

                  77,2

                  TR

                  115,2

                  ZA

                  110,6

                  ZZ

                  101,0

                  0808 10 80

                  AR

                  155,1

                  BR

                  105,5

                  CL

                  123,4

                  CN

                  96,1

                  NZ

                  139,0

                  US

                  160,0

                  ZA

                  113,5

                  ZZ

                  127,5

                  0809 10 00

                  IL

                  342,4

                  TR

                  201,4

                  ZZ

                  271,9

                  0809 29 00

                  IL

                  750,0

                  TR

                  415,9

                  US

                  766,2

                  ZZ

                  644,0

                  0809 30

                  TR

                  196,9

                  ZZ

                  196,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.