title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/670 (2016. gada 28. aprīlis) ar ko ievieš iepriekšēju Savienības uzraudzību attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs

text:
               29.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/37

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/670
   (2016. gada 28. aprīlis)
   ar ko ievieš iepriekšēju Savienības uzraudzību attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regulu (ES) 2015/478 par kopīgiem importa noteikumiem (1) un jo īpaši tās 10. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/755 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (2) un jo īpaši tās 7. pantu,
   pēc apspriešanās ar Aizsardzības pasākumu un kopīgu eksporta noteikumu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 10. pantu iepriekšēju Savienības uzraudzību var ieviest, ja ražojuma importa tendences draud radīt kaitējumu Savienības ražotājiem un ja to prasa Savienības intereses. Arī Regulas (ES) 2015/755 7. pants paredz iespēju ieviest iepriekšēju uzraudzību, ja tas ir Savienības interesēs.

               (2)

               Eiropas Komisija 2016. gada 16. martā publicēja paziņojumu, kurā izklāstīja iespējas, kā varētu atrisināt problēmas, ar kurām pēdējā laikā saskaras Eiropas tērauda ražotāji (3).

               (3)

               Dzelzs un tērauda ražojumu imports uz Savienību laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam kopumā ir palielinājies par 32 %, resp., no 41,8 miljoniem tonnu līdz 55 miljoniem tonnu. Tajā pašā laikposmā tērauda importa cenas kopumā samazinājušās par 17 %. Savukārt tērauda ražojumu eksports no Savienības vidēji samazinājies par gandrīz 20 %, proti, no 62,3 miljoniem tonnu 2012. gadā līdz 50,7 miljoniem tonnu 2015. gadā (4).

               (4)

               Šī tendence ir vēl izteiktāka tērauda ražojumiem, kuriem līdz 2012. gadam tika piemērota iepriekšēja Savienības uzraudzība (5). Šo ražojumu imports šajā pašā laikposmā palielinājās par 53 %, proti, no 13,3 miljoniem tonnu 2012. gadā līdz 20,2 miljoniem tonnu 2015. gadā, un to importa cenas vidēji samazinājās par 22 % (6).

               (5)

               Kopš šā gadsimta sākuma tērauda ražošanas jauda pasaulē ir strauji palielinājusies, turklāt visvairāk jaunas jaudas ir radīts Ķīnas Tautas Republikā (“Ķīna”). Pamatojoties uz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (“ESAO”) datiem, aplēsts, ka 2014. gadā nominālā tērauda ražošanas jauda pasaulē bija 2 243 miljoni tonnu, kas ir divas reizes vairāk nekā 2000. gadā, kad ražošanas jaudas līmenis bija 1 060 miljoni tonnu.

               (6)

               Turklāt saistībā ar vispārējo ekonomikas lejupslīdi un iekšzemes pieprasījuma samazināšanos kopējais eksports – galvenokārt no Ķīnas – ievērojami palielinājās. Visā pasaulē tas izraisīja lejupēju spiedienu uz tērauda cenām. Ķīna, 2014. gadā saražojot 822,7 miljonus tonnu neapstrādāta tērauda (7), kas ir gandrīz puse no pasaulē saražotā tērauda, šodien ir lielākā tērauda ražotāja pasaulē. Tiek lēsts, ka Ķīnas jaudas pārpalikums ir apmēram 350 miljoni tonnu (8). Tas atbilst aptuveni 40 % no Ķīnas saražotā apjoma un gandrīz divas reizes pārsniedz kopējo gada laikā Savienībā saražoto tērauda apjomu.

               (7)

               Jau 2015. gadā 10 % Ķīnas eksporta nonāca Eiropas Savienībā, kas bija vairāk nekā 30 % no kopējā importa Savienībā. Tādējādi importa apjoms pilnībā apmierināja nedaudz pieaugušo Savienības iekšzemes pieprasījumu. Ņemot vērā gan apjomu, gan cenas, Savienība ir svarīgs tērauda tirgus, un ir vairāk nekā skaidrs, ka uz Savienību arī turpmāk tiks novirzīts jebkurš tērauda ražošanas jaudas pārpalikums.

               (8)

               Vienlaikus jāatzīmē, ka pēdējā laikā tika ievērojami ierobežota piekļuve trešo valstu tirgiem. Reaģējot uz pasaules tērauda rūpniecībā valdošo krīzi, valdības arvien biežāk īsteno tirdzniecības politikas pasākumus, un daudzas valstis, kuras agrāk šādus pasākumus neizmantoja, tagad tos pieņem. Šie pasākumi izpaužas tirdzniecības šķēršļu veidā, tostarp, kā tarifu paaugstinājumi, antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi, un tie skar tirgus ar ievērojamu globālā patēriņa daļu (9). Tādējādi palielinās iespējas tirdzniecības plūsmām novirzīties uz Savienību.

               (9)

               Savienības tērauda nozarei joprojām ir labākie rādītāji pasaulē tehnoloģijas ziņā augsti specializēto ražojumu segmentā. Tomēr dažos pēdējos gados Savienības tērauda ražotāju konkurētspēja pasaules tērauda tirgū ir pasliktinājusies. Savienības tērauda nozares finansiālie rezultāti pēdējos gados tiešām ir strauji pasliktinājušies. Vidējā darbības rentabilitāte nesasniedz ilgtspējības līmeni, ieguldījumi samazinās, nodarbinātības līmenis ir samazinājies, un attīstības perspektīvas ir minimālas. Stāvokli Savienības rūpniecībā apgrūtina enerģijas augstās izmaksas un atkarība no importētajām izejvielām.

               (10)

               Turklāt, neraugoties uz to, ka neapstrādātā tērauda ražošanas līmenis Savienībā 2013.–2015. gadā saglabājās salīdzinoši stabils (aptuveni 166–169 miljoni tonnu gadā), 2015. gada otrajā pusē bija novērojams ievērojams samazinājums – par aptuveni 10 % salīdzinājumā ar pirmo pusgadu.

               (11)

               Ņemot vērā jaunākās tērauda ražojumu importa tendences, pašreizējo nestabilo situāciju Savienības rūpniecībā, joprojām zemo pieprasījumu Savienības tirgū un iespējamību, ka, uzlabojoties pieprasījumam, esošais un turpmākais saražotā tērauda apjoma pārpalikums varētu tikt novirzīts uz ES, var uzskatīt, ka pastāv kaitējuma risks Savienības ražotājiem.

               (12)

               Tādējādi atbilstoši Eiropas Savienības interesēm uz dažu tērauda ražojumu importu būtu jāattiecina iepriekšēja Savienības uzraudzība, lai sniegtu sīkāku statistikas informāciju, kas ļautu veikt ātru importa tendenču analīzi attiecībā uz trešām valstīm. Lai atbilstoši reaģētu uz ES tērauda tirgus nestabilitāti un pēkšņajām izmaiņām pasaules tērauda tirgū, ir vajadzīgi ātri sagatavojami un prognozējami tirdzniecības dati. Tas ir īpaši svarīgi pašreizējā krīzes situācijā, kad nav zināms, vai pieprasījums pakāpeniski palielināsies un vai ES rūpniecība no tā patiesi gūs labumu.

               (13)

               Ņemot vērā izmaiņas dažu tērauda ražojumu tirgū, ir lietderīgi iepriekšējo uzraudzību attiecināt uz šīs regulas I pielikumā minētajiem ražojumiem.

               (14)

               Iekšējā tirgus izveide paredz, ka formalitātēm, kas jāievēro visiem Savienības importētājiem, vajadzētu būt identiskām neatkarīgi no vietas, kur var muitot preces.

               (15)

               Lai atvieglotu datu vākšanu, ražojumi, uz kuriem attiecas šī regula, būtu jālaiž brīvā apgrozībā, ja tiek iesniegts vienotiem kritērijiem atbilstošs uzraudzības dokuments. Šo prasību sāk piemērot 21 darba dienu pēc tam, kad šī regula stājas spēkā, lai nekavētu to ražojumu brīvu apgrozību, kuri jau ir ceļā uz Savienību, un lai importētājiem būtu pietiekami daudz laika, lai pieprasītu nepieciešamos dokumentus.

               (16)

               Šāds dokuments dalībvalstu iestādēm būtu jāapstiprina noteiktā laikā pēc tam, kad importētājs to ir iesniedzis, taču nepiešķirot viņam tiesības šajā laikā importēt. Tāpēc šim dokumentam vajadzētu būt derīgam tikai tikmēr, kamēr nemainās noteikumi par importu.

               (17)

               Uzraudzības dokumentiem, ko izdod Savienības iepriekšējas uzraudzības vajadzībām, vajadzētu būt derīgiem visā Savienībā neatkarīgi no izdevējas dalībvalsts.

               (18)

               Dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu apmainīties ar iespējami pilnīgu informāciju, kas gūta, piemērojot Savienības iepriekšēju uzraudzību.

               (19)

               Valsts iestādes atbild par uzraudzības dokumentu izdošanu, Savienības līmenī tai piemērojot standarta nosacījumus.

               (20)

               Lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus ierobežojumus un pārmērīgi netraucētu to uzņēmumu darbību, kas atrodas robežu tuvumā, uz importu, kura neto svars nepārsniedz 2 500 kg, šī regula nebūtu jāpiemēro.

               (21)

               Eiropas Ekonomikas zona (“EEZ”) satvarā Savienības ekonomiskā integrācija ar Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu ir ļoti cieša. Turklāt saskaņā ar EEZ līgumu EEZ valstis tirdzniecības aizsardzības pasākumus principā savstarpēji nepiemēro. Šo iemeslu dēļ Norvēģijas, Islandes un Lihtenšteinas izcelsmes ražojumiem šo regulu nepiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Laižot brīvā apgrozībā Savienībā šīs regulas I pielikumā uzskaitītos dažus dzelzs un tērauda ražojumus, piemēro Savienības iepriekšēju uzraudzību saskaņā ar Regulu (ES) 2015/478 un Regulu (ES) 2015/755. Tas attiecas uz tādu importu, kura neto svars pārsniedz 2 500 kilogramus.
   2.   Šajā regulā minēto ražojumu klasifikācija ir balstīta uz Savienības tarifu un statistikas nomenklatūru (“Taric”). Šajā regulā minēto ražojumu izcelsmi nosaka saskaņā ar Savienības Muitas kodeksa 60. pantu (10).
   3.   Norvēģijas, Islandes un Lihtenšteinas izcelsmes ražojumiem šo regulu nepiemēro.
   2. pants
   1.   Regulas 1. pantā minētos ražojumus laižot brīvā apgrozībā Savienībā, uzrāda dalībvalsts kompetento iestāžu izdotu uzraudzības dokumentu.
   2.   1. punktu sāk piemērot, kad pagājusi 21 darba diena pēc tam, kad šī regula stājusies spēkā.
   3.   1. punktā minēto uzraudzības dokumentu dalībvalstu kompetentās iestādes izdod automātiski, bez maksas un par jebkuriem pieprasītajiem daudzumiem piecu darba dienu laikā pēc jebkura Savienības importētāja pieteikuma uzrādīšanas neatkarīgi no vietas, kur tas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Šo pieteikumu uzskata par saņemtu valsts kompetentajā iestādē ne vēlāk kā trīs darba dienas pēc tā iesniegšanas, ja vien nav pierādīts pretējais.
   4.   Uzraudzības dokuments, ko izdod kāda no II pielikumā uzskaitītajām iestādēm, ir derīgs visā Savienībā.
   5.   Uzraudzības dokumentu attiecībā uz importu no trešām valstīm, kuras minētas šīs regulas I pielikumā, izdod, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam Regulas (ES) 2015/478 I pielikumā vai Regulas (ES) 2015/755 II pielikumā.
   6.   Importētāja pieteikumā ir šāda informācija:

               a)

               pieteikuma iesniedzēja pilns vārds un adrese (tostarp tālruņa numurs un e-pasta adrese vai faksa numurs, un valsts kompetentajā iestādē reģistrēts iesniedzēja identifikācijas numurs), kā arī PVN reģistrācijas numurs, ja pieteikuma iesniedzējs ir PVN maksātājs;

               b)

               attiecīgā gadījumā deklarētāja vai pieteikuma iesniedzēja izraudzīta pārstāvja pilns vārds un adrese (tostarp tālruņa numurs un e-pasta adrese vai faksa numurs);

               c)

               preču apraksts, norādot to:

                           1)

                           tirdzniecības nosaukumu;

                           2)

                              Taric kodu;

                           3)

                           izcelsmes vietu un nosūtīšanas vietu;

               d)

               deklarēto daudzumu, kas izteikts kilogramos un attiecīgā gadījumā jebkādā citā papildu vienībā (pāros, gabalos utt.);

               e)

               preču CIF vērtību pie Savienības robežas, kas izteikta euro;

               f)

               turpmāk norādītais paziņojums, ko pieteikuma iesniedzējs datējis un parakstījis, savu vārdu norādot ar lielajiem burtiem: “Ar savu parakstu apliecinu, ka šajā pieteikumā sniegtā informācija ir patiesa un sniegta godprātīgi un ka es veicu uzņēmējdarbību Savienībā.”

         Importētājs iesniedz arī komercdokumentu, kas apliecina nodomus importēt, piemēram, pirkšanas vai pārdošanas līguma un faktūrrēķina kopiju. Ja to pieprasa, piemēram, gadījumos, kad preces netiek iepirktas tieši ražošanas valstī, tad importētājs uzrāda ražošanas sertifikātu, ko izdevusi tērauda ražošanas rūpnīca.
   7.   Neskarot iespējamās izmaiņas spēkā esošajos importa noteikumos vai lēmumos, ko pieņem saskaņā ar nolīgumu vai kvotas pārvaldību:

               a)

               ar šo ir noteikts, ka uzraudzības dokumenta derīguma termiņš ir četri mēneši;

               b)

               neizmantotiem vai daļēji izmantotiem uzraudzības dokumentiem derīguma termiņu var atjaunot uz tādu pašu laikposmu.

         8.   Kompetentās iestādes atbilstoši nosacījumiem, kurus tās ir noteikušas, atļauj deklarācijas vai pieprasījumus nosūtīt vai izdrukāt ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību. Taču visiem dokumentiem un pierādījumiem ir jābūt pieejamiem kompetentajām iestādēm, ja tās to pieprasa.
   9.   Uzraudzības dokumentu ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību var izdot tad, ja attiecīgajai muitas iestādei ir iespējas tam piekļūt datortīklā.
   3. pants
   1.   Ja izrādās, ka darījumā iekļauto ražojumu vienības cena atšķiras no uzraudzības dokumentā norādītās cenas un ir par mazāk nekā 5 % lielāka vai mazāka vai ka importam paredzēto ražojumu kopapjoms par mazāk nekā 5 % pārsniedz uzraudzības dokumentā norādīto daudzumu, tas neliedz attiecīgos ražojumus laist brīvā apgrozībā.
   2.   Uzraudzības dokumentu pieteikumi un paši dokumenti ir konfidenciāli. Tie ir pieejami tikai kompetentajām iestādēm un pieteikuma iesniedzējam.
   4. pants
   1.   Cik vien regulāri iespējams un vēlākais līdz katra mēneša pēdējai dienai dalībvalstis iesniedz Komisijai atjauninātu informāciju par daudzumiem un euro norādītām vērtībām, par kurām ir izdoti uzraudzības dokumenti.
   Dalībvalstu sniegto informāciju iedala pēc ražojumiem, Taric kodiem un pēc valstīm.
   2.   Dalībvalstis ziņo par visām nekārtībām vai krāpšanas gadījumiem, ko tās atklāj, un vajadzības gadījumā pamato, kāpēc ir atteikušās piešķirt uzraudzības dokumentu.
   5. pants
   Paziņojumus, kas jāveic saskaņā ar šo regulu, sniedz Komisijai un izsūta elektroniski, izmantojot šim nolūkam izveidotu integrēto tīklu, ja vien kādu svarīgu tehnisku iemeslu dēļ uz laiku nav jāizmanto citi saziņas līdzekļi.
   6. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šo regulu piemēro nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un to piemēro līdz 2020. gada 15. maijam.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 28. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.

      (2)  OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.

      (3)  Steel: Preserving sustainable jobs and growth in Europe (2. lpp.), http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/15947.

      (4)  Avots: Eurostat.

      (5)  Komisijas 2009. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1241/2009, ar ko turpina aktualizēt iepriekšējas uzraudzības darbības jomu attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir atsevišķās trešās valstīs (OV L 332, 17.12.2009., 54. lpp.).

      (6)  Avots: Eurostat.

      (7)  Avots: Pasaules Tērauda asociācija https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/World-crude-steel-output-increases-by-1.2--in-2014.html.

      (8)  Avots: Steel: Preserving sustainable jobs and growth in Europe (2. lpp.), http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/15947.

      (9)  Avots: PTO: Overview of Developments in the International Trading Environment, https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/trdev_09dec15_e.htm.

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS

         To ražojumu saraksts, kuriem piemēro Savienības iepriekšēju uzraudzību

                  7207 11 14

                  7304

                  7208

                  7305

                  7209

                  7306

                  7210

                  7307 19 10

                  7211

                  7307 23

                  7212

                  7307 91 00

                  7213

                  7307 93 11

                  7214

                  7307 93 19

                  7215

                  7307 99 80

                  7216

                  7318 12 90

                  7217

                  7318 14 91

                  7219

                  7318 14 99

                  7220

                  7318 15 41

                  7221

                  7318 15 59

                  7222

                  7318 15 69

                  7223

                  7318 15 81

                  7225

                  7318 15 89

                  7226

                  7318 15 90

                  7227

                  7318 16 19

                  7228

                  7318 16 99

                  7301

                  7318 19 00

                  7302

                  7318 21 00

                  7303

                  7318 22 00

      II PIELIKUMS

            СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

            LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

            SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

            LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

            LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

            PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

            ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

            LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

            LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

            POPIS NADLEŽNIH NACIONALNIH TIJELA

            ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

            VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

            ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

            AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

            LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI

            LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

            WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

            LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

            LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

            ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

            SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

            LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

            FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

         BELGIQUE/BELGIË

                  Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie

                  Direction générale du potentiel économique

                  Service des licences

                  rue du Progrès 50

                  B-1210 Bruxelles

                  Fakss: (32-2) 277 50 63

                  Federale Overheidsdienst Economie, KMO,

                  Middenstand & Energie

                  Algemene Directie Economisch Potentieel

                  Dienst Vergunningen

                  Vooruitgangstraat 50

                  B-1210 Brussel

                  Fakss: (32-2) 277 50 63

         БЪЛГАРИЯ

                  Министерство на икономиката и енергетиката

                  дирекция “Регистриране, лицензиране и контрол”

                  ул. “Славянскаfg” Nr. 8

                  1052 София

                  Факс: (359-2) 981 50 41

                  Fakss: (359-2) 980 47 10

         ČESKÁ REPUBLIKA

                  Ministerstvo průmyslu a obchodu

                  Licenční správa

                  Na Františku 32

                  CZ-110 15 Praha 1

                  Fakss: (420) 224 21 21 33

         DANMARK

                  Erhvervs- og Byggestyrelsen

                  Økonomi- og Erhvervsministeriet

                  Langelinie Allé 17

                  DK-2100 København Ø

                  Fakss: (45) 35 46 60 01

         DEUTSCHLAND

                  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,

                  (BAFA)

                  Frankfurter Straße 29–35

                  D-65760 Eschborn 1

                  Fakss: (49) 6196 90 88 00

         EESTI

                  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

                  Harju 11

                  EE-15072 Tallinn

                  Faks: +372 631 3660

         IRELAND

                  Department of Enterprise, Trade and Employment

                  Import/Export Licensing, Block C

                  Earlsfort Centre

                  Hatch Street

                  IE-Dublin 2

                  Fakss: +353-1-631 25 62

         ΕΛΛΑΔΑ

                  Υπουργείο Οικονομίας, Ανάπτυξης και Τουρισμού

                  Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής και Εμπορικής Πολιτικής

                  Δ/νση Συντονισμού Εμπορίου και Εμπορικών Καθεστώτων

                  Τμήμα Β': Ειδικών Καθεστώτων Εισαγωγών

                  Οδός Κορνάρου 1

                  GR 105 63 Αθήνα

                  Τηλ..: +30 210 3286041-43

                  Φαξ: +30 210 3286094

                  E-pasts: e3a@mnec.gr

         ESPAÑA

                  Ministerio de Economía y Competitividad

                  Secretaría Estado de Comercio

                  Subdirección General de Política Comercial de la Unión Europea y Comercio Internacional de Productos Industriales

                  Paseo de la Castellana 162,

                  28046 Madrid

                  ( +34) 91 349 36 70

         FRANCE

                  Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

                  Direction générale des entreprises

                  Sous-direction des biens de consommation

                  Bureau textile-importations

                  Le Bervil

                  12, rue Villiot

                  F-75572 Paris Cedex 12

                  Fakss: (33) 153 44 91 81

         REPUBLIKA HRVATSKA

                  Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

                  Trg N. Š. Zrinskog 7-8,

                  10000 Zagreb

                  Tel. (385) 1 6444626

                  Fakss: (385) 1 6444601

         ITALIA

                  Ministero dello Sviluppo Economico

                  Direzione Generale per la Politica Commerciale

                  DIV. III

                  Viale America, 341

                  I-00144 Roma

                  Fakss: (39) 06 59 93 26 36

                  E-pasts: dgpci.div3@mise.gov.it

         ΚΥΠΡΟΣ

                  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

                  Υπηρεσία Εμπορίου

                  Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

                  Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

                  CY-1421 Λευκωσία

                  Φαξ (357) 22 37 51 20

         LATVIJA

                  Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

                  K. Valdemāra iela 3

                  LV-1395 Rīga

                  Fakss: +371-67 828 121

         LIETUVA

                  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

                  Investicijų ir eksporto departamentas

                  Gedimino pr. 38/2

                  LT-01104 Vilnius

                  Faks. +370 706 64 762

         LUXEMBOURG

                  Ministère de l'économie et du commerce extérieur

                  Office des licences

                  BP 113

                  L-2011 Luxembourg

                  Fakss: (352) 46 61 38

         MAGYARORSZÁG

                  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

                  Margit krt. 85.

                  HU-1024 Budapest

                  Fakss: (36-1) 336 73 02

         MALTA

                  Diviżjoni għall-Kummerċ

                  Servizzi Kummerċjali

                  Lascaris

                  MT-Valletta CMR02

                  Fakss: (356) 25 69 02 99

         NEDERLAND

                  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

                  Postbus 30003, Engelse Kamp 2

                  NL-9700 RD Groningen

                  Fakss: (31-50) 523 23 41

         ÖSTERREICH

                  Bundesministerium für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft

                  Abteilung C2/9 – Außenwirtschaftskontrolle

                  A- 1011 Wien, Stubenring 1

                  POST.C29@bmwfw.gv.at

                  Fakss: 01/71100/8366

         POLSKA

                  Ministerstwo Gospodarki

                  Plac Trzech Krzyży 3/5

                  00-507 Warszawa

                  Polska

                  Fakss: (48-22) 693 40 21/693 40 22

         PORTUGAL

                  Ministério das Finanças

                  Autoridade Tributária e Aduaneira

                  Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

                  P-1149-006 Lisboa

                  Fakss: (+ 351) 218 81 39 90

         ROMÂNIA

                  Ministerul Economiei, Comerțului și Relațiilor cu Mediul de Afaceri

                  Departamentul de Comerț Exterior și Relații Internaționale

                  Direcția Politici Comerciale

                  Calea Victoriei, nr. 152, sector 1,

                  București 010096

                  Tel.: +40 40 10 504

                  Fakss: +40 40 10 594

                  e-pasts: dgre@dce.gov.ro

         SLOVENIJA

                  Ministrstvo za finance

                  Carinska uprava Republike Slovenije

                  Carinski urad Jesenice

                  Spodnji plavž 6C

                  SI-4270 Jesenice

                  Faks (386-4) 297 44 72

         SLOVENSKO

                  Ministerstvo hospodárstva

                  Mierová 19

                  827 15 Bratislava 212

                  Slovenská republika

                  Fakss: (421-2) 43 42 39 15

         SUOMI/FINLAND

                  Tulli

                  PL 512

                  FI-00101 Helsinki

                  Sähköposti: kirjaamo@tulli.fi<mailto:kirjaamo@tulli.fi

                  Tullen

                  PB 512

                  FI-00101 Helsingfors

                  E-pasts: kirjaamo@tulli.fi<mailto:kirjaamo@tulli.fi

         SVERIGE

                  Kommerskollegium

                  Box 6803

                  S-113 86 Stockholm

                  Fakss: (46-8) 30 67 59

         UNITED KINGDOM

                  Department of Trade and Industry

                  Import Licensing Branch

                  Queensway House – West Precinct

                  Billingham

                  UK-TS23 2NF

                  Fakss: (44-1642) 36 42 69


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 994/2013 ( 2013. gada 16. oktobris ), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 952/2006, (EK) Nr. 967/2006, (EK) Nr. 555/2008 un (EK) Nr. 1249/2008 attiecībā uz paziņojumu sniegšanas un paziņošanas pienākumiem lauksaimniecības tirgu kopīgajā organizācijā

text:
               17.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 276/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 994/2013
   (2013. gada 16. oktobris),
   ar ko groza Regulas (EK) Nr. 952/2006, (EK) Nr. 967/2006, (EK) Nr. 555/2008 un (EK) Nr. 1249/2008 attiecībā uz paziņojumu sniegšanas un paziņošanas pienākumiem lauksaimniecības tirgu kopīgajā organizācijā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), (1) un jo īpaši tās 192. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 792/2009 (2) ir izklāstīti vienoti noteikumi par to, kā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un ziņo par dokumentiem. Šajos noteikumos ietverts dalībvalstu pienākums izmantot informācijas sistēmas, kuras Komisija nodevusi to rīcībā, un paredzēta to iestāžu un privātpersonu piekļuves tiesību validēšana, kam atļauts sūtīt paziņojumus. Regulā (EK) Nr. 792/2009 arī noteikti kopīgi principi, kas attiecas uz informācijas sistēmām, lai tās garantētu dokumentu autentiskumu, integritāti un salasāmību ilgtermiņā, un paredzēta personas datu aizsardzība. Pienākums izmantot šīs informācijas sistēmas ir jāparedz katrā regulā, kas nosaka konkrētu paziņošanas pienākumu.

               (2)

               Komisija ir izstrādājusi informācijas sistēmu, kas ļauj elektroniski pārvaldīt dokumentus un procedūras gan tās iekšējās darba procedūrās, gan attiecībās ar iestādēm, kuras iesaistītas kopējā lauksaimniecības politikā.

               (3)

               Izmantojot minēto sistēmu, var izpildīt vairākus paziņošanas pienākumus, jo īpaši tos pienākumus, kas paredzēti Komisijas Regulās (EK) Nr. 952/2006 (3), (EK) Nr. 967/2006 (4), (EK) Nr. 555/2008 (5) un (EK) Nr. 1249/2008 (6).

               (4)

               Efektīvas administratīvās pārvaldības labad un ņemot vērā pieredzi, dažus paziņojumus un paziņojumu sniegšanas procedūru prasības vajadzētu vienkāršot, precizēt vai svītrot.

               (5)

               Regulas (EK) Nr. 555/2008 100. panta 2. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad jāziņo tikai nulles vērtības, nosūta vienkāršotu paziņojumu. Tā kā informācijas sistēma ietver vienkāršoto procedūru šādu paziņojumu nosūtīšanai, šajā pantā paredzētā paziņošanas procedūra vairs nav nepieciešama.

               (6)

               Regulā (EK) Nr. 1249/2008 būtu jānosaka pienākums iesniegt papildu paziņojumu par liellopu nokaušanu, lai aprēķinātu regulas 18. pantā minētā svēruma koeficientu.

               (7)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 952/2006, (EK) Nr. 967/2006, (EK) Nr. 555/2008 un (EK) Nr. 1249/2008.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 952/2006 58. pantu aizstāj ar šādu:

      “58. pants
      Paziņojumi un paziņošana
      Regulas 5. panta 3. punktā un 12., 21. un 22. pantā minētās paziņojumu iesniegšanas un paziņošanas procedūras veic saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (7).

   2. pants
   Regulas (EK) Nr. 967/2006 21. pantam pievieno šādu 5. punktu:

      “5.   Regulas 4. panta 3. punktā, 10., 17. un šajā pantā minētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (8).

   3. pants
   Regulas (EK) Nr. 555/2008 100. pantu groza šādi:

               1)

               nosaukumu “Paziņojumi” aizstāj ar “Paziņojumi un paziņošana”;

               2)

               panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Šajā regulā minētās Komisijai adresēto paziņojumu iesniegšanas un paziņošanas procedūras veic saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (9).

               3)

               panta 2. punktu svītro.

         4. pants
   Regulu (EK) Nr. 1249/2008 groza šādi:

               1)

               regulas 19. pantu papildina ar šādu d) punktu:

                           “d)

                           informāciju par iepriekšējā kalendārajā gadā nokauto pieaugušu liellopu skaitu, datus norādot par katru kategoriju, uzbūves un tauku slāņa klasi.”;

               2)

               iekļauj šādu 39.a pantu:
               “39.a pants
               Paziņojumi un paziņošana
               Šajā regulā minētās Komisijai adresēto paziņojumu iesniegšanas un paziņošanas procedūras, izņemot 36. pantā minētās, veic saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (10).

         5. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 792/2009, ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām (OV L 228, 1.9.2009, 3. lpp.).

      (3)  Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 952/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (OV L 178, 1.7.2006., 39. lpp.)

      (4)  Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (OV L 176, 30.6.2006., 22. lpp.).

      (5)  Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 555/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē (OV L 170, 30.6.2008., 1. lpp.).

      (6)  Komisijas 2008. gada 10. decembra Regula (EK) Nr. 1249/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas skalu ieviešanu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijai un cenu paziņošanas kārtību (OV L 337, 16.12.2008., 3. lpp.).

      (7)  OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.”

      (8)  OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.”

      (9)  OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.”;

      (10)  OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1367/2011 ( 2011. gada 19. decembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Figue de Solliès (ACVN)]

text:
               22.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 341/31

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1367/2011
   (2011. gada 19. decembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Figue de Solliès (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Francijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Figue de Solliès” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 19. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 119, 16.4.2011., 15. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      FRANCIJA

         Figue de Solliès (ACVN)