title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2003 (2020. gada 7. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

text:
                  8.12.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 412/29

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2003
         (2020. gada 7. decembris),
         ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 (2003. gada 7. jūlijs) par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā ir uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradās ārpus Irākas.

                     (2)

                     Regulas (EK) Nr. 1210/2003 IV pielikumā ir uzskaitītas ar bijušā prezidenta Sadama Huseina režīmu saistītās fiziskās un juridiskās personas, iestādes vai organizācijas, uz kurām attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kā arī aizliegums darīt pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus.

                     (3)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2020. gada 1. decembrī nolēma svītrot vienu personu un vienpadsmit organizācijas to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

                     (4)

                     Tādēļ atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III un IV pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III un IV pielikumu groza, kā paredzēts šīs regulas pielikumā.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 7. decembrī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētājas vārdā –

                  Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorāta

                  ģenerāldirektors

            (1)  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

            PIELIKUMS
            Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III un IV pielikumu groza šādi:

                        1)

                        regulas III pielikumā svītro šādus ierakstus:

                                    “36.

                                       FACTORY OF MANUFACTURING SPARE PARTS FOR AGRICULTURAL MACHINERY. Adrese: Karh - Otaefia, near Steel Bridge, Baghdad, Iraq.”

                                    “94.

                                       NATIONAL ENTERPRISE FOR EQUIPMENT MARKETING AND MAINTENANCE. Adrese: P.O. Box 12014, Al-Daura, Bayaa, Baghdad, Iraq.”

                                    “108.

                                       SARCHINAR STATE CEMENT ENTERPRISE. Adrese: P.O. Box 1, Sarchina, Sulaimaniya, Iraq.”

                                    “118.

                                       STATE COMPANY FOR MACHINERY (alias GENERAL ESTABLISHMENT FOR MACHINERY AND IMPLEMENT REPAIR). Adreses: a) Sara Camp, P.O. Box 2218, Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 12050, Al-Doura, Baghdad, Iraq.”

                                    “133.

                                       STATE ENTERPRISE FOR DRINKS AND MINERAL WATER (alias STATE ENTERPRISE FOR SOFT & ALCOHOLIC DRINKS). Adreses: a) P.O. Box 5689, Sara Khatoon Camp, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 2108, Al-Za'afaraniya, Baghdad, Iraq.”

                                    “152.

                                       STATE ENTERPRISE FOR TEXTILE AND SPINNING PRODUCTS IMPORTING AND DISTRIBUTION (alias STATE ORGANIZATION FOR TEXTILE INDUSTRIES). Adreses: a) Al Zawria Building, Al Hindiya, P.O. Box 5856, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 5817, Al-Nidhal St., Baghdad, Iraq.”

                                    “176.

                                       STATE ORGANIZATION FOR CHEMICAL INDUSTRIES. Adrese: Jumhiriya St., Khullani Square, P.O. Box 5424, Baghdad, Iraq.”

                                    “179.

                                       STATE ORGANIZATION FOR ENGINEERING INDUSTRIES. Adreses: a) Ministry of Industry Building, Al Nidal St., P.O. Box 5614, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 3093, Tayaran Square, Baghdad, Iraq.”

                                    “188.

                                       STATE ORGANIZATION FOR TECHNICAL INDUSTRIES. Adrese: Khullani St., Baghdad, Iraq.”

                                    “192.

                                       STATE STEEL PIPES COMPANY. Adrese: P.O. Box 352, Um Qasr, Basrah, Iraq.”

                                    “200.

                                       SULAIMANIYAH SUGAR STATE COMPANY (alias SULAIMANIYA SUGAR STATE ENTERPRISE). Adrese: P.O. Box 5, Sulaimaniyah, Iraq.”

                        2)

                        regulas IV pielikumā svītro šādu ierakstu:

                                    “35.

                                    VĀRDS: Muhammad Mahdi Al-Salih DZIMŠANAS DATUMS / DZIMŠANAS VIETA: 1947. vai 1949. gads, al-Anbar province. PILSONĪBA: Irākas. PAMATOJUMS ANO DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ 1483: tirdzniecības ministrs, 1987. līdz 2003. gads, Prezidenta biroja vadītājs, 1980. gadu vidus.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1872 (2019. gada 7. novembris), ar ko attiecībā uz ierakstu par Japānu to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu sarakstā, no kuriem atļauts importēt vai tranzītā caur Savienību pārvadāt konkrētas mājputnu izcelsmes preces, groza Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  8.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 289/47

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1872
         (2019. gada 7. novembris),
         ar ko attiecībā uz ierakstu par Japānu to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu sarakstā, no kuriem atļauts importēt vai tranzītā caur Savienību pārvadāt konkrētas mājputnu izcelsmes preces, groza Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu, 8. panta 4. punktu un 9. panta 4. punktu,
         ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 23. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas Regulā (EK) Nr. 798/2008 (3) ir izklāstītas veterinārās sertifikācijas prasības mājputnu un mājputnu produktu (“preču”) importam Savienībā un pārvadāšanai tranzītā caur to, arī uzglabāšanai tranzīta laikā. Tajā noteikts, ka preces importēt Savienībā un pārvadāt tranzītā caur to atļauts vienīgi no tām trešām valstīm, teritorijām, zonām un nodalījumiem, kas norādīti regulas I pielikuma 1. daļas tabulas 1. un 3. slejā.

                     (2)

                     Regulā (EK) Nr. 798/2008 paredzēti arī nosacījumi, kas jāizpilda, lai trešo valsti, teritoriju, zonu vai nodalījumu varētu uzskatīt par brīvu no augsti patogēniskās putnu gripas (APPG).

                     (3)

                     Japāna Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļā ir norādīta kā tāda trešā valsts, kurai no visas tās teritorijas atļauts importēt Savienībā un pārvadāt tranzītā caur to olas un olu produktus.

                     (4)

                     Japāna arī lūdza tai atļaut importēt Savienībā un pārvadāt tranzītā caur to mājputnu gaļu un iesniedza attiecīgo informāciju. Komisija Japānā veica revīziju, lai izvērtētu, kā darbojas dzīvnieku veselības kontroles mājputnu gaļai, ko paredzēts eksportēt uz Savienību; revīzijas iznākums bija labvēlīgs. Tomēr H5N6 apakštipa APPG uzliesmojuma dēļ 2018. gada janvārī valsts nevarēja izpildīt Regulas (EK) Nr. 798/2008 9. pantā paredzētos nosacījumus, lai to varētu uzskatīt par brīvu no minētās slimības, un tādēļ šai valstij atļauja attiecībā uz minēto preci netika piešķirta.

                     (5)

                     Kopš APPG konstatēšanas Japānas teritorijā ir pagājuši vairāk nekā 12 mēneši, un tagad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 798/2008 9. pantu Japānu var uzskatīt par brīvu no minētās slimības. Tāpēc, ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju, ir lietderīgi grozīt ierakstu par Japānu Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas tabulā, lai minētajai trešai valstij atļautu importēt Savienībā un pārvadāt tranzītā caur to mājputnu gaļu.

                     (6)

                     Tāpēc Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

                     (7)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 7. novembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

            (2)  OV L 343, 22.12.2009., 74. lpp.

            (3)  Komisijas 2008. gada 8. augusta Regula (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.).

            PIELIKUMS
            Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas ierakstu par Japānu aizstāj ar šādu:

                           Trešās valsts vai teritorijas ISO kods un nosaukums

                           Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma kods

                           Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma apraksts

                           Veterinārais sertifikāts

                           Īpaši nosacījumi

                           Īpaši nosacījumi

                           Putnu gripas uzraudzības statuss

                           Putnu gripas vakcinācijas statuss

                           Salmonellu kontroles statuss(6)

                           Paraugs(-i)

                           Papildu garantijas

                           Noslēguma datums (1)

                           Sākuma datums (2)

                        1

                        2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        6A

                        6B

                        7

                        8

                        9

                        “JP – Japāna

                        JP-0

                        Visa valsts

                        EP, E

                        POU”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1873 (2019. gada 7. novembris) par procedūrām robežkontroles punktos, saskaņā ar kurām kompetentās iestādes koordinēti veic pastiprinātas oficiālās kontroles dzīvnieku izcelsmes produktiem, reproduktīvajiem produktiem, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un kombinētajiem produktiem (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  8.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 289/50

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1873
         (2019. gada 7. novembris)
         par procedūrām robežkontroles punktos, saskaņā ar kurām kompetentās iestādes koordinēti veic pastiprinātas oficiālās kontroles dzīvnieku izcelsmes produktiem, reproduktīvajiem produktiem, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un kombinētajiem produktiem
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), jo īpaši tās 65. panta 6. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regula (ES) 2017/625 paredz, ka uz noteiktu kategoriju dzīvniekiem un precēm pirms to ievešanas Savienībā jāattiecina sistemātiskas kontroles robežkontroles punktos.

                     (2)

                     No Regulas (ES) 2017/625 65. panta 4. punkta izriet, ka gadījumos, kad ir aizdomas par operatora krāpniecisku vai maldinošu praksi vai ja ir nopietni vai atkārtoti pārkāpti minētās regulas 1. panta 2. punktā minētie noteikumi, kompetentajām iestādēm robežkontroles punktos būtu jāpastiprina oficiālās kontroles sūtījumiem, kuriem ir vienāds lietojums vai izcelsme. Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 65. panta 5. punktu kompetento iestāžu lēmums par šādu pastiprinātu kontroļu veikšanu ir jāpaziņo Komisijai un dalībvalstīm, izmantojot minētās regulas 131. pantā minēto informācijas pārvaldības sistēmu oficiālo kontroļu vajadzībām (IMSOC).

                     (3)

                     Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju attiecībā uz pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētu veikšanu noteiktām precēm, ko ieved Savienībā, būtu jāizveido sīki izstrādātas procedūras minēto kontroļu koordinētai veikšanai, arī noteikumi par IMSOC pienākumiem šajā sakarā. Praktisku iemeslu dēļ pastiprināto kontroļu koordinēta veikšana pie robežām būtu jāierobežo tādējādi, lai tā attiektos tikai uz to kategoriju sūtījumiem, kuru izcelsmes uzņēmums ir identificējams un norādīts sarakstā, t. i., dzīvnieku izcelsmes produktu, reproduktīvo produktu, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un kombinēto produktu sūtījumiem.

                     (4)

                     Saņemot no kompetentajām iestādēm paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 65. panta 5. punktu, Komisijai jo īpaši būtu jānovērtē, vai neatbilstības pamatā ir aizdomas par krāpniecisku vai maldinošu praksi vai Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punktā minēto noteikumu potenciāli nopietni vai atkārtoti pārkāpumi, piemēram, tādu dzīvnieku izcelsmes produktu laišana tirgū, kuru saturā esošo kontaminantu vai veterināro zāļu atlieku līmenis pārsniedz maksimālo atlieku līmeni, vai tādu produktu laišana tirgū, kuri neatbilst Komisijas Regulas (EK) Nr. 2073/2005 (2) prasībām.

                     (5)

                     Lai samazinātu tādas krāpnieciskas vai maldinošas prakses risku, kur oficiālo kontroļu veikšanai tiek uzrādīti nelieli sūtījumi, kopējam atbilstīgo sūtījumu svaram, kas nepieciešams, lai izbeigtu pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētu veikšanu, vajadzētu būt vismaz desmit reizes lielākam nekā sūtījuma svaram, kas sākotnēji lika iedarbināt šo pasākumu. Tomēr, lai kompetentajām iestādēm un operatoriem neradītu nepieņemamu administratīvo un finansiālo slogu, būtu jānosaka prasībām atbilstošo sūtījumu maksimālais kopējais svars, kas nepieciešams, lai izbeigtu pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētu veikšanu.

                     (6)

                     Ja pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas laikā trijiem Savienībā ienākošajiem sūtījumiem tiek atklāts viena veida pārkāpums, kas norādīts paziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 65. panta 5. punktu, pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinēta veikšana būtu jāturpina, līdz to rezultāti un attiecīgo trešo valstu kompetento iestāžu darbība ir apmierinoša. Šādā gadījumā Komisijai būtu jāpieprasa trešo valstu kompetentajām iestādēm veikt vajadzīgo izmeklēšanu un pasākumus, lai labotu situāciju izcelsmes uzņēmumā un ziņotu Komisijai.

                     (7)

                     Kontroles sistēmas efektivitātes labad būtu jāparedz iespēja, ka gadījumos, kad sūtījumu ievešana Savienībā jāatsaka citu iemeslu dēļ, kas nav pārkāpums, kura dēļ koordinētas pastiprinātas oficiālās kontroles tiek veiktas, dalībvalstis noteiktus sūtījumus no pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas var izslēgt.

                     (8)

                     Regulu (ES) 2017/625 piemēro no 2019. gada 14. decembra, tāpēc arī šī regula būtu jāpiemēro no tā paša datuma.

                     (9)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Priekšmets un darbības joma
            Šī regula nosaka noteikumus par procedūrām robežkontroles punktos, saskaņā ar kurām kompetentās iestādes koordinēti veic pastiprinātas oficiālās kontroles dzīvnieku izcelsmes produktiem, reproduktīvajiem produktiem, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un kombinētajiem produktiem, kurus ieved Savienībā laišanai tirgū.

            2. pants
            Definīcija
            Šajā regulā “izcelsmes uzņēmums” nozīmē izcelsmes uzņēmumu trešā valstī, arī trešo valstu kuģus, kuri iekļauti sarakstos, kas izstrādāti attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktu, reproduktīvo produktu, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un kombinēto produktu eksportu uz Savienību saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

            3. pants
            Pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas iedarbināšana

               1.   Paziņojot ar IMSOC starpniecību Komisijai un citām dalībvalstīm par savu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 65. panta 5. punktu, kompetentās iestādes norāda izcelsmes uzņēmumu, preču kategoriju, arī to aprakstu un kodu kombinētajā nomenklatūrā, kas iekļauti Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (3) I pielikumā, un pārkāpumu, kura dēļ paredzēts koordinēti veikt pastiprinātas oficiālās kontroles.

               2.   Pēc 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas Komisija izvērtē, vai ir izpildīti šādi nosacījumi:

                           a)

                           paziņojuma pamatā ir aizdomas par krāpniecisku vai maldinošu praksi vai Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punktā minēto noteikumu potenciāli nopietni vai atkārtoti pārkāpumi;

                           b)

                           paziņojums ir saistīts ar darbību vai bezdarbību, par ko ir atbildīgs attiecīgā sūtījuma izcelsmes uzņēmums;

                           c)

                           attiecīgais sūtījums nav jau pakļauts pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētai veikšanai saskaņā ar šo regulu;

                           d)

                           attiecīgajam sūtījumam nepiemēro ārkārtas pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (4) 53. pantu vai Regulas (ES) 2016/429 (5) 261. pantu, vai īpašus pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 128. pantu, attiecībā uz to pašu pārkāpumu, kas norādīts 1. punktā minētajā paziņojumā.

               3.   Šā panta 2. punktā minētā novērtējuma rezultātus Komisija reģistrē sistēmā IMSOC.

               4.   Ja 2. punktā minētā novērtējuma rezultāti liecina, ka vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti, kompetentās iestādes visu dalībvalstu robežkontroles punktos koordinēti veic pastiprinātas oficiālās kontroles.

            4. pants
            Procedūras pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētai veikšanai

               1.   Kompetentās iestādes visu dalībvalstu robežkontroles punktos katram sūtījumam, kas nāk no viena un tā paša izcelsmes uzņēmuma un satur vienādas kategorijas preces, attiecībā uz tāda paša veida pārkāpumiem, kā norādīts IMSOC saskaņā ar 3. panta 1. punktu, veic Regulas (ES) 2017/625 49. pantā minētās identitātes un fiziskās kontrolpārbaudes.

               2.   Šā panta 1. punktā minētajām kontrolēm sūtījumus atlasa, pamatojoties uz kombinētās nomenklatūras kodiem, kas norādīti IMSOC saskaņā ar 3. panta 1. punktu.

               3.   Ja šie kodi nav pietiekami konkrēti, lai pareizi noteiktu preču kategoriju, kompetentās iestādes robežkontroles punktos sūtījumus, kas atlasīti, pamatojoties uz šiem kodiem, pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētai veikšanai pakļauj tikai tad, ja minētie sūtījumi atbilst preču aprakstam, kas norādīts saskaņā ar 3. panta 1. punktu.

               4.   Kompetentās iestādes IMSOC reģistrē iemeslus, kāpēc atlasītajam sūtījumam nav koordinēti veiktas pastiprinātas oficiālās kontroles saskaņā ar 3. punktu.

            5. pants
            Paredzētās kontrolpārbaudes

               1.   Ja pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas laikā trijiem Savienībā ienākošajiem sūtījumiem tiek atklāts tā paša veida pārkāpums, kas norādīts 3. panta 1. punktā minētajā paziņojumā, Komisija pieprasa tās trešās valsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas neatbilstīgo sūtījumu izcelsmes uzņēmums:

                           a)

                           veikt vajadzīgo izmeklēšanu, lai noskaidrotu pārkāpumu iemeslus (“paredzētās kontrolpārbaudes”);

                           b)

                           pieņemt rīcības plānu attiecībā uz izcelsmes uzņēmumu šīs situācijas faktiskai labošanai;

                           c)

                           ziņot par a) un b) apakšpunktā minētajām darbībām, ietverot rīcības plāna rezultātus.

               2.   Komisija rūpīgi pārrauga paredzēto kontrolpārbaužu un rīcības plāna rezultātus un veic turpmākas darbības, arī pasākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantu un Regulas (ES) 2017/625 127. panta 4. punktu, ja:

                           a)

                           trešās valsts kompetentā iestāde neveic pienācīgas darbības šīs situācijas faktiskai labošanai; vai

                           b)

                           dalībvalstu kompetentās iestādes turpina ziņot par neapmierinošiem pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas rezultātiem.

            6. pants
            Pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas izbeigšana

               1.   Pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētu veikšanu izbeidz šādos gadījumos:

                           a)

                           ja kompetentā iestāde nolemj atsaukt 3. panta 1. punktā minēto paziņojumu un par to, izmantojot IMSOC, informē Komisiju un pārējās dalībvalstis, turklāt norāda sava lēmuma pamatojumu; vai

                           b)

                           ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

                                       i)

                                       dalībvalstu robežkontroles punktu kompetentās iestādes IMSOC sistēmā ir reģistrējušas vismaz 10 apmierinošus nepārtrauktā secībā koordinēti veiktu pastiprinātu oficiālo kontroļu rezultātus;

                                       ii)

                                       šā apakšpunkta i) punktā minēto sūtījumu kopējais svars ir vismaz 10 reizes lielāks par tā sūtījuma svaru, uz kuru attiecas 3. panta 1. punktā minētais paziņojums, vai 300 tonnu neto svars, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

               2.   Tomēr, ja Komisija ir pieprasījusi paredzētās kontrolpārbaudes saskaņā ar 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētu veikšanu izbeidz, kad:

                           a)

                           dalībvalstu robežkontroles punktu kompetentās iestādes IMSOC sistēmā ir reģistrējušas vismaz 30 apmierinošus nepārtrauktā secībā koordinēti veiktu pastiprinātu oficiālo kontroļu rezultātus;

                           b)

                           trešās valsts kompetentā iestāde ir pieņēmusi apmierinošu rīcības plānu saskaņā ar 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

            7. pants
            Pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas izmaksas
            Pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas izmaksas sedz operators, kas atbild par sūtījumiem, uz kuriem minētās kontroles attiecas.

            8. pants
            Sūtījumi, uz kuriem neattiecas pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinēta veikšana

               1.   Kompetentās iestādes sūtījumu no pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas var izslēgt, ja saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 66. panta 1. punktu sūtījuma ievešana Savienībā ir jāatsaka tādu iemeslu dēļ, kas nav pārkāpums, kura dēļ koordinētas pastiprinātas oficiālās kontroles tiek veiktas.

               2.   Kompetentās iestādes IMSOC sistēmā reģistrē iemeslus, kāpēc sūtījums ir izslēgts no pastiprinātu oficiālo kontroļu koordinētas veikšanas saskaņā ar 1. punktu.

            9. pants
            Stāšanās spēkā un piemērošana
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2019. gada 14. decembra.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 7. novembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean Claude JUNCKER

            (1)  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2005. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

            (3)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/105 (2020. gada 23. janvāris), ar ko nosaka, ka jāreģistrē konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu imports

text:
                  24.1.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 19/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/105
         (2020. gada 23. janvāris),
         ar ko nosaka, ka jāreģistrē konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu imports
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 24. panta 5. punktu,
         pēc dalībvalstu informēšanas,
         tā kā:

                     (1)

                     Pēc tam, kad Eurofer, Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“sūdzības iesniedzējs”), 2019. gada 26. augustā četru Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv visu Savienības karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu ražošanu, bija iesniegusi sūdzību, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2019. gada 10. oktobrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, kas tiek sākta antisubsidēšanas procedūra (“procedūra”) attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importu Savienībā.

                     (2)

                     Komisija 2019. gada 12. augustā jau bija paziņojusi, ka tiek sākta antidempinga procedūra attiecībā uz tā paša ĶTR, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes ražojuma importu Savienībā (3) (“paralēlā antidempinga procedūra”) atbilstoši 5. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (4) (“antidempinga pamatregula”).

               1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

                     (3)

                     Ražojums, uz kuru attiecināma reģistrācija (“attiecīgais ražojums”), ir plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, arī ruļļos (ieskaitot sagarumotus velmējumus un šauras sloksnes), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, izņemot velmējumus, kas nav ruļļos, ar platumu 600 mm vai vairāk un biezākus par 10 mm. Šos ražojumus patlaban klasificē ar HS kodiem 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 un 7220 12. Šie HS kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

               2.   PIEPRASĪJUMS

                     (4)

                     Sūdzības iesniedzējs sūdzībā jau ir pieprasījis reģistrēt importu. Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 31. oktobrī, ievērojot pamatregulas 24. panta 5. punktu, iesniedza atsevišķu pieprasījumu reģistrēt importu, uz kuru attiecas šī procedūra. Sūdzības iesniedzējs prasa noteikt, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. 2019. gada 22. novembrī un 10. decembrī tika iesniegts papildu paziņojums, kurā atbalstīts minētais pieprasījums.

                     (5)

                     2019. gada 14. novembrīMarcegaglia Specialties (Marcegaglia), attiecīgā ražojuma lietotājs, kas sadarbojas antisubsidēšanas procedūrā, iesniedza piezīmes par sūdzības iesniedzēja importa reģistrēšanas pieprasījumu.

               3.   REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

                     (6)

                     Atbilstoši pamatregulas 24. panta 5. punktam Komisija var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai šim importam vēlāk no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. Importa reģistrēšanu var noteikt, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību.

                     (7)

                     Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija ir pamatota, jo ĶTR un Indonēzijas izcelsmes attiecīgais ražojums tiek subsidēts. Tas apgalvo, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisa tas, ka pieaug imports par zemām cenām, mazinādams iespējamo galīgo maksājumu korektīvo ietekmi, jo ļauj veidot krājumus.

                     (8)

                     Komisija izskatīja pieprasījumu, ņemot vērā pamatregulas 16. panta 4. punktu. Attiecībā uz konkrēto subsidēto ražojumu Komisija pārbaudīja, vai pastāv kritiski apstākļi, kuros tad, ja ražojumu, par ko tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas, relatīvi īsā laikposmā importētu lielā apjomā, tiktu radīts kaitējums, ko ir grūti labot, un vai būtu uzskatāms, ka šādam importam varētu noteikt kompensācijas maksājumus ar atpakaļejošu spēku, lai nepieļautu šāda kaitējuma atkārtošanos.

               3.1.   Attiecīgā ražojuma subsidēšana

                     (9)

                     Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi par to, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR un Indonēzijas tiek subsidēts.

                     (10)

                     Attiecībā uz ĶTR iespējamā subsidēšanas prakse konkrēti ietver tiešu naudas līdzekļu nodošanu, nesaņemtus vai neiekasētus valdības ieņēmumus un valdības nodrošinātas preces vai pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Tā ietver, piemēram, preferenciālus aizdevumus un kredītlīniju nodrošināšanu, ko veic valstij piederošas bankas, eksporta kredītu subsīdiju programmas, eksporta garantijas un apdrošināšanas un dotāciju programmas; nodokļu samazinājumus augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, nodokļu kompensācijas pētniecībai un izstrādei, tādu iekārtu paātrinātu nolietojumu, kuras izmanto augsto tehnoloģiju uzņēmumi augsto tehnoloģiju izstrādes un ražošanas jomā, dividenžu atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, ieturamā nodokļa samazinājumu dividendēm, ko Ķīnas uzņēmumi, kuros ieguldīti ārvalstu līdzekļi, maksā saviem mātesuzņēmumiem, kas nav Ķīnas uzņēmumi, zemes izmantošanas nodokļa atbrīvojumus un eksporta nodokļa atlaides; valdības nodrošinātu zemi un enerģiju par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo.

                     (11)

                     Attiecībā uz Indonēziju iespējamā subsidēšanas prakse konkrēti ietver tiešu naudas līdzekļu nodošanu, nesaņemtus vai neiekasētus valdības ieņēmumus un valdības nodrošinātas preces vai pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Tā ietver, piemēram, Indonēzijas tiesību aktos noteiktus preferenciālus stratēģiskus aizdevumus un nodokļu atvieglojumus un izejvielu un ražošanas iekārtu importa atbrīvojumu no ievedmuitas.

                     (12)

                     Tiek apgalvots, ka minētie pasākumi ir subsīdijas, jo tie ietver ĶTR valdības, Indonēzijas valdības vai citu reģionālo vai vietējo varas iestāžu (arī valsts iestāžu) finansiālu ieguldījumu un piešķir ieguvumu attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rādītājiem un/vai no iekšzemē ražoto preču izmantošanas pārsvara pār importētām precēm un/vai tiek piešķirtas tikai konkrētām nozarēm un/vai uzņēmumu veidiem, un/vai noteiktām atrašanās vietām, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas.

                     (13)

                     Pierādījumi par subsidēšanu tika darīti pieejami sūdzības atklātajā versijā un sīkāk analizēti ziņojumā par pierādījumu pietiekamību.

                     (14)

                     Tādējādi patlaban ir pieejami pierādījumi, kas varētu norādīt uz to, ka par attiecīgā ražojuma eksportu tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas.

               3.2.   Liela apjoma importa pastāvēšana relatīvi īsā laikposmā

                     (15)

                     Sūdzībā un vēlāk iesniegtajos dokumentos, kas attiecās uz reģistrēšanas pieprasījumu, pierādījumi par importa apjomu liecina, ka laikposmā no 2015. gada līdz 2019. gada jūnijam ir bijis liels importa pieaugums absolūtos skaitļos un tirgus daļas izteiksmē. Konkrētāk, sūdzībā sniegtie pierādījumi liecina, ka Ķīnas un Indonēzijas eksportētāji ir ļoti ievērojami palielinājuši attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu uz Savienību, rezultātā 2018. gada otrajā pusē tā tirgus daļa krasi palielinājās līdz 28,7 %.

                     (16)

                     Analizējot importa dinamiku visā attiecīgajā periodā un laikposmā pēc procedūras sākšanas, proti, sūdzībā sniegtos datus papildinot ar Surveillance 2 datiem par attiecīgo ražojumu, nešķiet, ka importa apjoma lielais pieaugums būtu apstājies.

                        Importa apjomi no attiecīgajām valstīm (t)

                                 Izcelsmes valsts

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Izmeklēšanas periods (IP)

                                 Vidēji mēnesī IP

                                 Vidēji mēnesī laikposmā pēc procedūras sākšanas  (5)

                                 ĶTR

                                 194 963

                                 263 858

                                 250 626

                                 220 705

                                 18 392

                                 26 338

                                 Indonēzija

                                 105

                                 17

                                 44 863

                                 107 107

                                 8 926

                                 4 270

                                 Attiecīgās valstis

                                 195 068

                                 263 874

                                 263 874

                                 327 812

                                 27 318

                                 30 607

                                    Avots:

                                             —

                                             par 2016.–2018. gadu – sūdzība;

                                             —

                                             par IP un pēc IP – datubāze Surveillance 2.

                     (17)

                     Pamatojoties uz šiem statistikas datiem, Komisija konstatē, ka lielais importa apjoms no attiecīgajām valstīm apstiprinās jau divos mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas, t. i., 2019. gada oktobrī un novembrī, un mēneša vidējais importa apjoms šajos mēnešos ir par 12 % pārsniedzis augsto līmeni, kas ir novērots izmeklēšanas periodā. Statistikas dati, kas Komisijai bija pieejami pēc izmeklēšanas sākšanas, liecina, ka importa apjomiem no attiecīgajām valstīm ir tendence pieaugt. Šis pieaugums kopā ar abu eksportētājvalstu attiecīgo tirgus daļu visā attiecīgajā periodā atbilst liela apjoma importam relatīvi īsā laikposmā pamatregulas 16. panta 4. punkta nozīmē.

               3.3.   Šis imports rada kaitējumu, ko ir grūti labot

                     (18)

                     Turklāt Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, ka eksportētāju subsidēšanas prakse rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgā ražojuma importa apjoms un cenas ir negatīvi ietekmējuši pārdotos daudzumus un cenu līmeni Savienības tirgū un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tādējādi ir būtiski un nelabvēlīgi ietekmēta Savienības ražošanas nozares vispārējā darbība un finanšu stāvoklis. Pierādījumi par pamatregulas 8. panta 4. punktā izklāstītajiem kaitējuma faktoriem ir sūdzībā un vēlāk iesniegtajos dokumentos par reģistrāciju ietvertie dati, un tos pamato publiski pieejami Eurostat dati. Sūdzībā citustarp norādīts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam ir samazinājies par 6 %, proti, tās tirgus daļa minētajā laikposmā ir sarukusi par 4,3 %, un 2018. gadā tās rentabilitāte bija zema – tā nebija ne puse no 2017. gada rentabilitātes. Turklāt 2018. gadā rentabilitāte krasi samazinājās un gada otrajā pusē bija tikai 2,2 %. Sūdzībā arī norādīts, ka nodarbinātība kopš 2015. gada ir samazinājusies par 3 %.

                     (19)

                     Turklāt reģistrēšanas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs norāda uz faktu, ka sūdzībā aplūkotā situācijas straujā pasliktināšanās 2018. gada otrajā pusē ir turpinājusies 2019. gadā pirmajā pusē, vēl vairāk samazinoties ražošanas līmeņiem un importa cenām kļūstot aizvien zemākām par Savienības ražošanas nozares cenām. Reģistrēšanas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs ir sniedzis arī pierādījumus, kas liecina, ka kopš tā laika situācija ir turpinājusi pasliktināties, un citustarp norādījis četru nozīmīgāko Savienības ražotāju kopš 2019. gada jūlija sniegtos paziņojumus par dažādu veidu pārstrukturēšanu, kura ietekmē simtiem darbinieku darbvietas šajos uzņēmumos. Divi no šiem paziņojumiem sniegti pavisam nesen – 2019. gada oktobrī.

                     (20)

                     Šajā posmā Komisija turklāt vērtēja, vai radīto kaitējumu būs grūti labot. Ja Ķīnas un Indonēzijas piegādātāji tiktu integrēti Savienības ražošanas nozares pircēju piegādes ķēdē, šie pircēji varētu nevēlēties par piegādātājiem atkal izvēlēties Savienības ražotājus. Turklāt maz ticams, ka Savienības ražošanas nozares pircēji pieņemtu augstākas Savienības ražošanas nozares cenas pat tad, ja Komisija nākotnē hipotētiski noteiktu kompensācijas pasākumus bez atpakaļejoša spēka. Šādi draudi pavisam zaudēt tirgus daļu vai gūt mazākus ienākumus rada grūti labojamu kaitējumu.

               3.4.   Kaitējuma atkārtošanās izslēgšana

                     (21)

                     Visbeidzot, ņemot vērā 3.3. iedaļā sniegtos datus un izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskata, ka ir nepieciešams sagatavoties iespējamai pasākumu noteikšanai ar atpakaļejošu spēku, nosakot reģistrāciju, lai šāda kaitējuma atkārtošanās nebūtu iespējama. Tirgus apstākļi pēc IP faktiski liek apstiprināt to, ka situācija iekšzemes ražošanas nozarē pasliktinās, tāpēc, ka ievērojami pieaudzis subsidēts imports par zemām cenām.

               4.   PROCEDŪRA

                     (22)

                     Tādējādi Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu noteiktu, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē.

                     (23)

                     Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt savu viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               5.   REĢISTRĒŠANA

                     (24)

                     Atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti kompensācijas maksājumi, šos maksājumus reģistrētajam importam varētu piemērot ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ja būtu izpildīti vajadzīgie nosacījumi.

                     (25)

                     Visi iespējamie maksājumi ir atkarīgi no antisubsidēšanas izmeklēšanas konstatējumiem.

                     (26)

                     Šajā izmeklēšanas posmā vēl nav iespējams aplēst subsidēšanas apjomu ĶTR un Indonēzijā. Sūdzībā nav precīzi aplēsts subsidēšanas apjoms, kas parasti būtu jāizmanto par pamatu kompensācijas maksājumu noteikšanai. Sūdzībā ir aplēsts tikai kaitējuma novēršanas līmenis –29,1 % ĶTR un 39,8 % Indonēzijai. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punkta ceturto daļu šī aplēstā saistību summa būtu svarīga tikai tad, ja maksājums, kura pamatā ir kompensējamo subsīdiju apjoms, būtu lielāks, un Komisija skaidri secina, ka šā lielākā maksājuma noteikšana nav Savienības interesēs.

               6.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

                     (27)

                     Šīs reģistrācijas kontekstā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (6),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ar šo saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 24. panta 5. punktu muitas dienestiem tiek uzdots veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu Savienībā importētus Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes plakanus nerūsējošā tērauda velmējumus, arī ruļļos (ieskaitot sagarumotus velmējumus un šauras sloksnes), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādātus, izņemot velmējumus, kas nav ruļļos, ar platumu 600 mm vai vairāk un biezākus par 10 mm, patlaban klasificētus ar HS kodiem 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 un 7220 12.
            Reģistrēšanu beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
            Visas ieinteresētās personas ir aicinātas 21 dienas laikā no šīs regulas publicēšanas dienas rakstiski paziņot viedokli, sniegt pierādījumus, kas to pamato, vai pieprasīt uzklausīšanu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 23. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

            (2)  Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsošā tērauda lokšņu un ruļļu importu (2019/C 342/09) (OV C 342, 10.10.2019., 18. lpp.).

            (3)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsošā tērauda lokšņu un ruļļu importu (2019/C 269 I/01) (OV C 269, 12.8.2019., 1. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

            (5)  2019. gada oktobrī–novembrī.

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/106 (2020. gada 23. janvāris) par atļauju lietot nātrija formiātu par lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  24.1.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 19/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/106
         (2020. gada 23. janvāris)
         par atļauju lietot nātrija formiātu par lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

                     (2)

                     Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju nātrija formiāta lietošanai. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

                     (3)

                     Pieteikums attiecas uz atļauju nātrija formiātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to prasīts klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”.

                     (4)

                     Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 30. aprīļa (2) un 2019. gada 26. februāra (3) atzinumos secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos nātrija formiātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, patērētāju drošību vai vidi. Tā secināja arī, ka šī viela viegli kairina acis un ir ādas sensibilizators. Turklāt, ņemot vērā to, ka tiek uzskatīts, ka eksponētība nātrija formiātam (ja to ieelpo) rada risku personām, kas bez aizsargmaskas rīkojas ar piedevu, būtu saprātīgi to uzskatīt par elpceļu kairinājuma izraisītāju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Iestāde arī secināja, ka nātrija formiāta šķidrums var būt iedarbīgs higiēnas stāvokļa uzlabotājs barībā. Iestāde uzskata, ka attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū nekādas īpašas prasības nav vajadzīgas. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm.

                     (5)

                     Nātrija formiāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc nātrija formiāts būtu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

                     (6)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Atļaujas piešķiršana
            Pielikumā specificēto vielu, kas pieder pie piedevu kategorijas “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “higiēnas stāvokļa uzlabotāji”, ar pielikumā noteiktajiem nosacījumiem ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevu.

            2. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 23. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

            (2)  EFSA Journal, 2015; 13(5): 4113.

            (3)  EFSA Journal, 2019; 17(3): 5645.

            PIELIKUMS

                        Piedevas identifikācijas numurs

                        Piedeva

                        Ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metodes

                        Dzīvnieku suga vai kategorija

                        Maksimālais vecums

                        Minimālais saturs

                        Maksimālais saturs

                        Citi noteikumi

                        Atļaujas beigu termiņš

                        mg skudrskābes uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                           Tehnoloģiskās piedevas: higiēnas stāvokļa uzlabotāji

                        1k237

                        Nātrija formiāts

                           Piedevas sastāvs

                        šķidrā veidā
                        ≥ 15 % nātrija formiāta
                        ≤ 75 % skudrskābes
                        ≤ 25 % ūdens

                        Visu sugu dzīvnieki, izņemot cūkas

                        —

                        —

                        10 000
                        (skudrskābes ekvivalents)

                                    1.

                                    Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

                                    2.

                                    Dažādu skudrskābes avotu maisījums nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo saturu kompleksā barībā.

                                    3.

                                    Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus.

                        2030. gada 13. februāris

                           Aktīvās vielas raksturojums

                        Nātrija formiāts ≥ 15 % (šķidrā veidā) Skudrskābe ≤ 75 %
                        Ražots ķīmiskā sintēzē

                        Cūkas

                        —

                        —

                        12 000
                        (skudrskābes ekvivalents)

                           Analītiskā metode  (1)

                        Nātrija noteikšana barības piedevās: EN ISO 6869: atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) vai EN 15510: induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES).
                        Kopējā formiātu satura noteikšana barības piedevās: EN 15909: apgrieztās fāzes HPLC ar UV detektoru (RP-HPLC-UV).
                        Kopējā formiātu satura noteikšana premiksos un barībā: jonu eksklūzijas augsti efektīvā šķidrumhromatogrāfija ar UV vai refrakcijas koeficienta detektoru (HPLC-UV/RI) vai jonu hromatogrāfijas metode ar elektrovadītspējas detektoru (IC-ECD).

               (1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama šajā references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/103 (2020. gada 17. janvāris), ar ko attiecībā uz darbīgo vielu harmonizēto klasifikāciju groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  24.1.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 19/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/103
         (2020. gada 17. janvāris),
         ar ko attiecībā uz darbīgo vielu harmonizēto klasifikāciju groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 19. pantu un 78. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2) nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (3) 36. panta 2. punktu aktīvām vielām [“darbīgām vielām”] Regulas (EK) Nr. 1107/2009 nozīmē parasti piemēro harmonizētu klasificēšanu un marķēšanu. Tāpēc ir lietderīgi noteikt sīkus procedūras noteikumus par to, kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu ziņotāja dalībvalsts darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas laikā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. pantu iesniedz priekšlikumus Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”).

                     (3)

                     Atjaunošanas procedūrā būtu jāatvēl papildu laiks ziņotājai dalībvalstij, lai tā varētu sagatavot atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu un Aģentūrai iesniedzamo dokumentāciju, un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”), lai tā varētu sagatavot secinājumu. Tāpēc pieteikumu iesniedzēju rīcībā esošais periods no atjaunošanas pieteikuma iesniegšanas līdz papildu dokumentācijas iesniegšanai būtu jāsamazina par trim mēnešiem, un šie trīs mēneši būtu jāpieskaita ziņotājas dalībvalsts un Iestādes rīcībā esošajiem periodiem.

                     (4)

                     Ir lietderīgi, ka principā ziņotāja dalībvalsts iesniedz dokumentāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu vismaz attiecībā uz tām bīstamības klasēm, kas ir būtiskas, lai noteiktu, vai darbīgo vielu var uzskatīt par darbīgo vielu ar zemu kaitīguma pakāpi [“zema riska darbīgo vielu”] saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. pantu, kas lasāms kopā ar minētās regulas II pielikuma 5.1.1. punktu, kur ietilpst arī bīstamības klases, kas ir būtiskas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.2.–3.6.4. un 3.7. punktā izklāstītajiem izslēgšanas kritērijiem. Ziņotājai dalībvalstij būtu pienācīgi jāpamato, kāpēc harmonizētā klasificēšana un marķēšana nav attaisnojama bīstamības klasēm, kuru gadījumā tā uzskata, ka nav izpildīti Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteiktie harmonizētās klasificēšanas un marķēšanas kritēriji.

                     (5)

                     Tomēr, ja Aģentūrai jau ir iesniegts priekšlikums un tiek veikta novērtēšana, ziņotājai dalībvalstij priekšlikums būtu jāattiecina tikai uz kādu no tām bīstamības klasēm, kas nav ietvertas iesniegtajā priekšlikumā, ja vien tā neuzskata, ka ir pieejama jauna informācija, kas iesniegtajā dokumentācijā nav iekļauta.

                     (6)

                     Turklāt attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 5.1.1. punktā norādītajām bīstamības klasēm, par kurām jau ir izdots Aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinums, pietiek ar to, ja ziņotāja dalībvalsts pienācīgi pamato, ka Riska novērtēšanas komitejas atzinums paliek spēkā. Aģentūra var paust viedokli attiecībā uz ziņotājas dalībvalsts iesniegumu.

                     (7)

                     Būtu jānosaka orientējoši termiņi, lai nodrošinātu, ka, pirms Iestāde pieņem secinājumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 844/2012 13. pantu, tās rīcībā ir Aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinums.

                     (8)

                     Būtu jādod pārejas laiks, lai pieteikumu iesniedzēji varētu ievērot samazināto dokumentācijas sagatavošanas periodu, kāds atvēlēts no atjaunošanas pieteikuma līdz papildu dokumentācijas iesniegšanai. Nevajadzētu skart procedūras, attiecībā uz kurām papildu dokumentācija jau ir iesniegta.

                     (9)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņa ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulu (ES) Nr. 844/2012 groza šādi:

                        1)

                        regulas 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

                           “3.   Papildu dokumentāciju iesniedz ne vēlāk kā 33 mēnešus pirms apstiprinājuma termiņa beigām.”;

                        2)

                        regulas 7. panta 1. punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                    “j)

                                    klasifikācijas priekšlikumu, ja uzskata, ka viela ir jāklasificē vai jāpārklasificē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (*1);

                           (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).”;"

                        3)

                        regulas 11. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 1. punktā “12 mēnešus” aizstāj ar “13 mēnešus”;

                                    b)

                                    panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                “e)

                                                ierosinājumu par darbīgās vielas klasifikāciju (vai attiecīgā gadījumā tās apstiprināšanu) vai pārklasifikāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 kritērijiem, kā norādīts saskaņā ar 9. punktu iesniedzamajā dokumentācijā un atbilstoši tai;”;

                                    c)

                                    panta 5. punkta otrajā teikumā “12 mēnešu” aizstāj ar “13 mēnešu”;

                                    d)

                                    panta 6. punkta otrajā teikumā “12 mēnešu” aizstāj ar “13 mēnešu”;

                                    e)

                                    pievieno šādu 9. punktu:

                                       “9.   Ziņotāja dalībvalsts vēlākais atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projekta iesniegšanas laikā Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu un saskaņā ar Aģentūras prasībām iesniedz priekšlikumu uz to, lai saņemtu atzinumu par darbīgās vielas harmonizētu klasifikāciju vismaz attiecībā uz šādām bīstamības klasēm:

                                                   —

                                                   sprādzienbīstami materiāli,

                                                   —

                                                   akūta toksicitāte,

                                                   —

                                                   ādas korozija [“kodīgs ādai”] / ādas kairinājums,

                                                   —

                                                   nopietni acu bojājumi / acu kairinājums,

                                                   —

                                                   elpceļu sensibilizācija vai ādas sensibilizācija,

                                                   —

                                                   mutagenitāte dīgļšūnām [“cilmes šūnu mutagenitāte”],

                                                   —

                                                   kancerogenitāte,

                                                   —

                                                   reproduktīvā toksicitāte,

                                                   —

                                                   toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija [“iedarbība”]),

                                                   —

                                                   toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu (atkārtota ekspozīcija [“iedarbība”]),

                                                   —

                                                   bīstamība ūdensvidei.

                                             Ziņotāja dalībvalsts pienācīgi pamato savu viedokli, ka nav izpildīti kritēriji klasificēšanai vienā vai vairākās šajās bīstamības klasēs.
                                       Ja Aģentūrai jau ir iesniegts kādas darbīgās vielas klasificēšanas priekšlikums un tas tiek novērtēts, ziņotāja dalībvalsts iesniedz papildu klasificēšanas priekšlikumu, kurš attiecas tikai uz kādu no tām iepriekš norādītajām bīstamības klasēm, kas nav ietvertas iesniegtajā priekšlikumā, ja vien nav kļuvusi pieejama jauna informācija, kas attiecas uz iepriekš norādītajām bīstamības klasēm un kas iesniegtajā dokumentācijā nav iekļauta.
                                       Attiecībā uz bīstamības klasēm, par kurām jau ir izdots ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 76. panta 1. punkta c) apakšpunktu izveidotās Aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinums (neatkarīgi no tā, vai uz šā atzinuma pamata ir pieņemts lēmums par vielas harmonizētās klasifikācijas un marķējuma ierakstu Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikumā), pietiek ar to, ja ziņotāja dalībvalsts savā iesniegumā Aģentūrai pienācīgi pamato, ka attiecībā uz pirmajā daļā norādītajām bīstamības klasēm izdotais atzinums vai, ja uz tā pamata jau ir izdots lēmums par iekļaušanu VI pielikumā, – pastāvošā klasifikācija paliek spēkā. Aģentūra var paust viedokli attiecībā uz ziņotājas dalībvalsts iesniegumu.”;

                        4)

                        aiz 11.a panta iekļauj šādu 11.b pantu:

                           “11.b pants

                           Riska novērtēšanas komiteja cenšas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto atzinumu pieņemt 13 mēnešu laikā pēc 11. panta 9. punktā minētā iesnieguma.”;

                        5)

                        regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Iestāde pārbauda, vai no ziņotājas dalībvalsts saņemtais atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projekts satur visu vajadzīgo informāciju saskaņotajā formā, un to nosūta pieteikuma iesniedzējam un pārējām dalībvalstīm ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā saņemšanas.”;

                        6)

                        regulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
                        “Piecu mēnešu laikā pēc 12. panta 3. punktā minētā termiņa beigām vai divu nedēļu laikā pēc tam, kad Aģentūras Riska novērtēšanas komiteja, iespējams, pieņem Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto atzinumu, izvēloties vēlāko no abiem termiņiem, Iestāde, ņemot vērā attiecīgā laika zinātnes un tehnikas atziņas, izmantojot papildu dokumentācijas iesniegšanas dienā piemērojamās vadlīnijas un ņemot vērā Riska novērtēšanas komitejas atzinumu, pieņem secinājumu par to, vai ir gaidāms, ka darbīgā viela atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem.”;

                        7)

                        regulas 14. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
                        “Atjaunošanas ziņojumā un regulas projektā ņem vērā ziņotājas dalībvalsts atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu, šīs regulas 12. panta 3. punktā minētās piezīmes un Iestādes secinājumu, ja tāds ir iesniegts, un Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto Riska novērtēšanas komitejas atzinumu, ja tāds ir izdots.”

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            Tā attiecas uz to darbīgo vielu apstiprinājuma atjaunošanas procedūrām, kuru apstiprinājuma periods beidzas 2023. gada 13. maijā vai pēc tam.
            Tomēr tā neattiecas uz šādu darbīgo vielu apstiprinājuma atjaunošanas procedūrām, par kurām papildu dokumentācija jau ir iesniegta pirms šīs regulas pieņemšanas datuma.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 17. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/126 (2020. gada 29. janvāris), ar ko nosaka atbalsta maksimālo summu olīveļļas privātai uzglabāšanai saistībā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882

text:
                  30.1.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 24/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/126
         (2020. gada 29. janvāris),
         ar ko nosaka atbalsta maksimālo summu olīveļļas privātai uzglabāšanai saistībā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2013. gada 16. decembra Regulu (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (2), un jo īpaši tās 18. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882 (3) tika uzsākta konkursa procedūra par olīveļļas privātu uzglabāšanu.

                     (2)

                     Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti iesniegšanas apakšperiodā, kurš beidzas 2020. gada 27. janvārī, maksimālo kopējo uzglabājamo daudzumu, aplēstajām uzglabāšanas izmaksām un citu attiecīgu tirgus informāciju, ir lietderīgi noteikt atbalsta maksimālo summu 150 521,66 tonnu olīveļļas uzglabāšanai 180 dienas, lai grūto tirgus situāciju padarītu vieglāku.

                     (3)

                     Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                     (4)

                     Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noliktajā termiņā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Piedāvājumiem, kuri saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2019/1882, iesniegti apakšperiodā, kurš beidzas 2020. gada 27. janvārī, atbalsta maksimālā summa olīveļļas privātai uzglabāšanai ir:

                        a)

                        0,88 EUR dienā par tonnu neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas;

                        b)

                        0,88 EUR dienā par tonnu neapstrādātas olīveļļas;

                        c)

                        0,88 EUR dienā par tonnu spīdīgās olīveļļas.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 29. janvārī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētājas vārdā –

                  Lauksaimniecības un lauku Attīstības

                  ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora vietas izpildītāja

               María Ángeles BENÍTEZ SALAS

            (1)  OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.

            (2)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

            (3)  Komisijas 2019. gada 8. novembra Īstenošanas regula (ES) 2019/1882, ar ko izsludina konkursa procedūru attiecībā uz atbalsta summu par olīveļļas privātu uzglabāšanu (OV L 290, 11.11.2019., 12. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/125 (2020. gada 29. janvāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 945/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz attiecīgajiem pienācīgi diversificētiem indeksiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  30.1.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 24/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/125
         (2020. gada 29. janvāris),
         ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 945/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz attiecīgajiem pienācīgi diversificētiem indeksiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 344. panta 1. punkta trešo daļu,
         tā kā:

                     (1)

                     Lai nodrošinātu, ka Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 945/2014 (2) pielikumā uzskaitītie akciju indeksi joprojām atbilst nosacījumiem par to specifiskā riska ignorēšanu, attiecīgie indeksi ir atkārtoti novērtēti, ņemot vērā jaunākos pieejamos datus, proti, datus par 2018. gadu. Ņemot vērā šo atkārtoto novērtējumu, ir jāatjaunina attiecīgo pienācīgi diversificēto indeksu saraksts.

                     (2)

                     Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde.

                     (3)

                     Nepieciešamie Īstenošanas regulas (ES) Nr. 945/2014 grozījumi neizriet no būtiskām izmaiņām izmantotajā novērtēšanas metodikā. Eiropas Banku iestāde nav veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu vai izmaksu un ieguvumu analīzi, uzskatot, ka šāda apspriešana vai analīze būtu nesamērīga ar attiecīgo īstenošanas tehnisko standartu projekta darbības jomu un ietekmi.

                     (4)

                     Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 945/2014 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Īstenošanas regulas (ES) Nr. 945/2014 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 29. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2014. gada 4. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 945/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz attiecīgajiem pienācīgi diversificētiem indeksiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 265, 5.9.2014., 3. lpp.).

            PIELIKUMS

                     “PIELIKUMS

                        Akciju indeksi, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 344. panta prasībām

                                    Indekss

                                    Valsts/teritorija

                                 1. STOXX Asia/Pacific 600

                                 Āzija/Klusā okeāna valstis

                                 2. ASX100

                                 Austrālija

                                 3. ASX200

                                 Austrālija

                                 4. S&P All Ords

                                 Austrālija

                                 5. ATX

                                 Austrija

                                 6. ATX Prime

                                 Austrija

                                 7. BEL20

                                 Beļģija

                                 8. SaoPaulo – Bovespa

                                 Brazīlija

                                 9. TSX60

                                 Kanāda

                                 10. CETOP20 Index

                                 Centrāleiropa

                                 11. CSI 100 Index

                                 Ķīna

                                 12. CSI 300 Index

                                 Ķīna

                                 13. FTSE China A50 Index

                                 Ķīna

                                 14. Hang Seng Mainland 100 China

                                 Ķīna

                                 15. PX Global Prague

                                 Čehijas Republika

                                 16. OMX Copenhagen 20 CAP

                                 Dānija

                                 17. OMX Copenhagen 25

                                 Dānija

                                 18. OMX Copenhagen Benchmark

                                 Dānija

                                 19. FTSE RAFI Developed 1000

                                 Attīstīti tirgi

                                 20. CECE Composite Index EUR

                                 Austrumeiropa

                                 21. FTSE RAFI Emerging Markets

                                 Jaunietekmes tirgi

                                 22. MSCI Emerging Markets 50

                                 Jaunietekmes tirgi

                                 23. Bloomberg European 500

                                 Eiropa

                                 24. DJ Euro STOXX 50

                                 Eiropa

                                 25. FTSE Euro 100

                                 Eiropa

                                 26. FTSE Eurofirst 100

                                 Eiropa

                                 27. FTSE Eurofirst 300

                                 Eiropa

                                 28. FTSE Eurofirst 80

                                 Eiropa

                                 29. FTSE EuroMid

                                 Eiropa

                                 30. FTSE Eurotop 100

                                 Eiropa

                                 31. MSCI Euro

                                 Eiropa

                                 32. MSCI Europe

                                 Eiropa

                                 33. MSCI Pan-Euro

                                 Eiropa

                                 34. NTX New Europe Blue Chip

                                 Eiropa

                                 35. S&P Euro

                                 Eiropa

                                 36. S&P Europe 350

                                 Eiropa

                                 37. STOXX All Europe 100

                                 Eiropa

                                 38. STOXX All Europe 800

                                 Eiropa

                                 39. STOXX Europe 50

                                 Eiropa

                                 40. STOXX Europe 600

                                 Eiropa

                                 41. STOXX Europe 600 Equal Weight

                                 Eiropa

                                 42. STOXX Europe Enlarged TMI

                                 Eiropa

                                 43. STOXX Europe Lrg 200

                                 Eiropa

                                 44. STOXX Europe Mid 200

                                 Eiropa

                                 45. STOXX Europe Small 200

                                 Eiropa

                                 46. STOXX Select Dividend 30

                                 Eiropa

                                 47. OMXH25

                                 Somija

                                 48. CAC40

                                 Francija

                                 49. SBF 120

                                 Francija

                                 50. DAX

                                 Vācija

                                 51. HDAX

                                 Vācija

                                 52. MDAX

                                 Vācija

                                 53. SDAX

                                 Vācija

                                 54. FTSE RAFI All World

                                 Globāls

                                 55. MSCI World Index

                                 Globāls

                                 56. Athens General

                                 Grieķija

                                 57. FT ASE Large Cap

                                 Grieķija

                                 58. Hang Seng

                                 Honkonga

                                 59. Hang Seng China Enterprises

                                 Honkonga

                                 60. NIFTY 50

                                 Indija

                                 61. ISEQ 20

                                 Īrija

                                 62. FTSE MIB

                                 Itālija

                                 63. Nikkei225

                                 Japāna

                                 64. Nikkei300

                                 Japāna

                                 65. TOPIX 400

                                 Japāna

                                 66. TOPIX Core 30

                                 Japāna

                                 67. S&P Latin America 40

                                 Latīņamerika

                                 68. FTSE Bursa Malaysia KLCI

                                 Malaizija

                                 69. FTSE Bursa Malaysia Top100

                                 Malaizija

                                 70. MSE Share Index

                                 Malta

                                 71. INMEX Index

                                 Meksika

                                 72. IPC Index

                                 Meksika

                                 73. AMX

                                 Nīderlande

                                 74. AEX

                                 Nīderlande

                                 75. NZSE50

                                 Jaunzēlande

                                 76. OBX

                                 Norvēģija

                                 77. OBXP

                                 Norvēģija

                                 78. mWIG40

                                 Polija

                                 79. WIG20

                                 Polija

                                 80. MOEX

                                 Krievija

                                 81. MSCI Russia Index

                                 Krievija

                                 82. MSCI Singapore Free Index

                                 Singapūra

                                 83. Straits Times Index

                                 Singapūra

                                 84. FTSE JSE Top 40

                                 Dienvidāfrika

                                 85. IBEX35

                                 Spānija

                                 86. OMX Stockholm 30

                                 Zviedrija

                                 87. SMI

                                 Šveice

                                 88. SMI MID

                                 Šveice

                                 89. FTSE NASDAQ Dubai 20

                                 Apvienotie Arābu Emirāti

                                 90. FTSE 100

                                 Apvienotā Karaliste

                                 91. FTSE AIM 100

                                 Apvienotā Karaliste

                                 92. FTSE AIM UK 50

                                 Apvienotā Karaliste

                                 93. FTSE Fledgling

                                 Apvienotā Karaliste

                                 94. FTSE mid-250

                                 Apvienotā Karaliste

                                 95. FTSE Small Cap

                                 Apvienotā Karaliste

                                 96. Dow Jones Ind. Av.

                                 ASV

                                 97. NASDAQ 100

                                 ASV

                                 98. S&P 500

                                 ASV

               ”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/133 (2020. gada 30. janvāris), ar ko atkāpjas no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150, kurā izklāstīti noteikumi par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu valsts atbalsta programmām vīna nozarē

text:
                  31.1.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 27/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/133
         (2020. gada 30. janvāris),
         ar ko atkāpjas no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150, kurā izklāstīti noteikumi par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu valsts atbalsta programmām vīna nozarē
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 54. panta a) punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     2019. gada 2. oktobrī Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) pieņēma šķīrējtiesas lēmumu lietā “Eiropas Kopiena un dažas dalībvalstis – pasākumi, kas ietekmē tirdzniecību ar lieliem civilās aviācijas gaisa kuģiem”, WT/DS316/ARB. Ar šķīrējtiesas lēmumu Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV) tika piešķirtas tiesības, reaģējot uz Savienības subsīdijām uzņēmumam Airbus, pieprasīt atļauju noteikt pretpasākumus apmērā, kas nepārsniedz 7,5 miljardus USD gadā. ASV 2019. gada 18. oktobrī noteica ad valorem ievedmuitas nodokli 25 % apmērā dažādiem produktiem, to skaitā arī nedzirkstošajiem vīniem, ko Vācija, Spānija, Francija un Apvienotā Karaliste eksportē uz ASV. Šī ārkārtējā, netaisnīgā un neparedzamā situācija smagi un negatīvi ietekmē visu Savienības vīnu globālo tirdzniecību. Reaģējot uz Francijas noteikto digitālo pakalpojumu nodokli (GAFA nodoklis), ASV ir turklāt draudējušas piemērot Francijas dzirkstošajiem vīniem ad valorem ievedmuitas nodokli 100 % apmērā.

                     (2)

                     ASV noteiktajiem ievedmuitas nodokļiem ir tieša un nopietna ietekme uz Savienības vīna tirdzniecību ASV tirgū, kas gan vērtības, gan eksporta apjoma ziņā ir Savienības lielākais lauksaimniecības produktu un jo īpaši vīna eksporta tirgus. 2018. gadā Savienības vīna eksports uz ASV sasniedza 6,5 miljonus hektolitru jeb 4 miljardus EUR. Savienības vīna eksports uz ASV parasti veido 30–40 % no Savienības vīna kopējā eksporta vērtības.

                     (3)

                     ASV noteiktajiem palielinātajiem ievedmuitas nodokļiem ir nelabvēlīga ietekme ne tikai uz tādiem nedzirkstošajiem vīniem, kuru izcelsme ir minētajās četrās dalībvalstīs, uz ko attiecas palielinātie ievedmuitas nodokļi, bet arī uz visiem Savienības vīniem kopumā. Līdz ar to tiek negatīvi ietekmēta visa ASV tirgū esošā Savienības vīna reputācija un tirdzniecība. Vīna reputāciju nosaka ne tikvien tā kvalitāte, bet arī cena, kā arī šķietamā cenas un kvalitātes attiecība. Tas jo īpaši attiecas uz vīniem zemāko vai vidējo cenu grupā, proti, absolūtos skaitļos šos vīnus 25 % ievedmuitas nodoklis ietekmē vairāk nekā dārgākus vīnus, ko iegādājas vīna pazinēji, uz kuriem cenas paaugstinājums neiedarbojas atturoši. Savienības vīni ASV tirgū konkurē ar vīniem no citām izcelsmes vietām, piemēram, Dienvidamerikas, Austrālijas vai Dienvidāfrikas. Ņemot vērā šo ļoti spēcīgo un sīvo konkurenci, vispārējam priekšstatam par cenu līmeni ir būtiska nozīme. Ja patērētājs zina, ka vīna, kam ir noteikta izcelsme Savienībā, cenai piemēro paaugstinātu ievedmuitas nodokli, tas negatīvi ietekmēs vispārējo priekšstatu par Savienības vīnu cenu līmeni un tādējādi novirzīs patērētāju pieprasījumu uz citas izcelsmes produktiem. Ņemot vērā tā rezultātā radušos tirgus apstākļus un konstatēto kopējās atdeves samazināšanos ražotājiem, ir vajadzīgi tādi tūlītēji pasākumi ievedmuitas nodokļu ietekmes novēršanai, kas aptver visus vīnus ar izcelsmi visās dalībvalstīs, nevis tikai tajās, uz kurām tieši attiecas ievedmuitas nodokļi.

                     (4)

                     No tirgus stabilitātes viedokļa ASV noteiktais ievedmuitas nodokļa režīms nav izolēts valsts pasākums, kas aprobežojas tikai ar ietekmi uz tirdzniecību ar ASV. Pasaules vīna tirgus ir globāls tirgus, kurā nozīmīgu ekonomikas dalībnieku, piemēram, ASV, veiktajiem atsevišķajiem pasākumiem ir tālejošas sekas, kas ietekmē starptautisko vīna tirdzniecību kopumā. ASV ir viens no galvenajiem Savienības vīnu noieta tirgiem, un jebkādas negatīvas izmaiņas tajā valdošajos apstākļos neizbēgami ietekmē citus tirgus, jo produkti, kurus nevar pārdot ASV, tādēļ ka tie kļuvuši pārāk dārgi, ir jānovirza citur. Līdz ar to patērētāji šajos citos tirgos, labi apzinoties tirgus apstākļus, izdarīs papildu spiedienu uz cenām, un arī konkurence būs daudz sīvāka nekā parasti. Tāpēc pašreizējie ASV noteiktie ievedmuitas nodokļi, visticamāk, izraisīs Savienības vīna eksporta stagnāciju visā pasaulē. Vīna nozares ziņojumi liecina, ka nozīmīgi Francijas vīnu pasūtījumi ASV tirgū jau ir atcelti.

                     (5)

                     Savienības vīna tirgus stāvoklis 2019. gadā ir pasliktinājies, un vīna krājumi ir visaugstākajā līmenī kopš 2009. gada. Tas galvenokārt saistīts ar rekordlielu ražu 2018. gadā un vīna patēriņa samazināšanos Savienībā. Ja vīni, uz kuriem attiecas ASV noteiktie ievedmuitas nodokļi, netiks pārdoti eksporta tirgos ārpus Savienības, tas tikai pastiprinās Savienības tirgū valdošās situācijas steidzamību un nopietnību. Turklāt situācijas steidzamību pastiprina ievedmuitas tarifu piemērošanas laiks. Tarifi ir piemērojami no 2019. gada 18. oktobra, kas iekrīt tieši 2019. gada vīnogu ražas novākšanas un ražošanas kampaņas vidū un tieši pirms gada nogales svētku sezonas; Savienības vīna nozarei tie ir divi no svarīgākajiem pārdošanas periodiem gada griezumā. Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minēto, nepieciešams veikt tūlītējus pasākumus šīs situācijas risināšanai.

                     (6)

                     No Regulas (ES) Nr. 1308/2013 43. pantā noteiktajiem vīna nozares atbalsta pasākumiem tikai noieta veicināšanas pasākums saskaņā ar minētās regulas 45. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir tieši vērsts uz Savienības vīnu popularizēšanu trešās valstīs ar mērķi uzlabot šo vīnu konkurētspēju. Gadu gaitā ir izrādījies, kas tas ir ļoti iedarbīgs noieta veicināšanas pasākums trešās valstīs esošu tirgu iekarošanai un stiprināšanai. Ar šo pasākumu tika uzlabota Savienības vīnu reputācija un palielināta informētība par to kvalitāti, tādējādi tas izrādījās visrezultatīvākais instruments Savienības vīnu atbalstam trešo valstu tirgos. Starptautiskais vīna tirgus ir pasaules mēroga tirgus, un jebkurš Savienības vīna noieta veicināšanas pasākums trešo valstu tirgos ir izdevīgs visiem Savienības vīniem. Tas paver iespējas tiem, kuri attiecīgajā tirgū vēlāk ienāks ar citiem Savienības vīniem. Atsevišķiem noieta veicināšanas pasākumiem ir multiplikatora ietekme uz pārdošanas apjomiem, jo šie pasākumi aptver vīna veidus vai vīndarības reģionus kopumā, nevis tikai vienu atsevišķu vīna zīmolu vai vīna veidu. Tādēļ ir svarīgi sākt, turpināt un pastiprināt noieta veicināšanas pasākumus visos tirgos, lai atrastu noieta tirgus vīniem, kas netiks pārdoti ASV tirgū, un lai saglabātu Savienības vīnu reputāciju šajos citos tirgos, kā arī lai vērstos pret spiedienu uz cenām.

                     (7)

                     Tāpēc, lai palīdzētu operatoriem pēc ASV noteiktā ievedmuitas nodokļa režīma reaģēt uz pašreizējiem ārkārtas apstākļiem eksporta tirgos visā pasaulē un risināt šo neparedzamo un nedrošo situāciju, ir lietderīgi, atkāpjoties no dažiem noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1150 (2), nodrošināt lielāku elastīgumu noieta veicināšanas pasākuma īstenošanā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 45. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

                     (8)

                     Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 2. panta 1. punktā paredzēts, ka izmaiņas piemērojamajās atbalsta programmās, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 41. panta 5. punktā, tiek iesniegtas ne biežāk kā divas reizes finanšu gadā. Lai dalībvalstis varētu ātri pielāgot savas valsts atbalsta programmas un nodrošināt juridisko noteiktību minēto izmaiņu īstenošanai, ir lietderīgi atļaut šādas izmaiņas iesniegt biežāk nekā divas reizes finanšu gadā. Dalībvalstīm būtu jāspēj ātri reaģēt uz šiem ārkārtas apstākļiem un iesniegt izmaiņas noieta veicināšanas pasākumā, tiklīdz tas tiek uzskatīts par nepieciešamu. Šāds elastīgums ļautu dalībvalstīm optimizēt jau ieviestos pasākumus, palielināt uzaicinājumu skaitu un biežāk veikt korekcijas, ņemot vērā tirgus situāciju. Turklāt tas ļautu arī dalībvalstīm, kuras nav iekļāvušas noieta veicināšanas pasākumu savā valsts atbalsta programmā, to izdarīt nekavējoties pēc šīs regulas stāšanās spēkā, negaidot nākamo grozījumu iesniegšanas termiņu. Operatoriem, to skaitā jaunpienācējiem, līdz ar šo palielināto elastīgumu attiecībā uz noieta veicināšanas pasākumu tiktu piedāvāts vairāk iespēju iesniegt pieteikumus noieta veicināšanas atbalsta saņemšanai. Mērķis ir atvieglot vīna nozares stāvokli un nodrošināt elastīgumu, kas vajadzīgs, lai atrastu jaunas noieta iespējas citos starptautiskos tirgos, kas nav ASV.

                     (9)

                     Tāpēc ir vajadzīga atkāpe no Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 2. panta 1. punkta.

                     (10)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Aptverto produktu kategorijas
            Šo regulu piemēro vīna noieta veicināšanai Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 1. līdz 9., 15. un 16. punkta nozīmē.

            2. pants
            Izmaiņas atbalsta programmās
            Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 2. panta 1. punkta, dalībvalstis vajadzības gadījumā konkrētā finanšu gadā var ieviest izmaiņas savās valsts atbalsta programmās vīna nozarē attiecībā uz noieta veicināšanas pasākumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 45. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 30. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

            (2)  Komisijas 2016. gada 15. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2016/1150, kurā izklāstīti noteikumi par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu valsts atbalsta programmām vīna nozarē (OV L 190, 15.7.2016., 23. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/131 (2020. gada 29. janvāris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

text:
                  31.1.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 27/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/131
         (2020. gada 29. janvāris),
         ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

                     (2)

                     Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

                     (3)

                     Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza.

                     (4)

                     Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 29. janvārī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētājas vārdā –

               Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

                  ģenerāldirektora vietas izpildītāja

                  María Ángeles BENÍTEZ SALAS

            (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

            (2)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

            (3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

            PIELIKUMS

                  “I PIELIKUMS

                              KN kods

                              Preču apraksts

                              Reprezentatīvā cena
                              (EUR/100 kg)

                              Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
                              (EUR/100 kg)

                              Izcelsme  (1)

                              0207 12 90

                              Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

                              132,6

                              0

                              AR

                              0207 14 10

                              Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

                              236,1
                              183,8
                              259,0
                              213,7

                              19
                              38
                              12
                              26

                              AR
                              BR
                              CL
                              TH

                              1602 32 11

                              Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

                              256,6

                              9

                              BR

               (1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).”