title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1266 (2021. gada 29. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

text:
                  2.8.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 277/34

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1266
         (2021. gada 29. jūlijs),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu robežās no 0 EUR līdz 198 EUR par tonnu tādam nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, tobrīd klasificēti ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (Taric kods 3824 90 97 87), un kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”). Ar šo regulu noteiktais antidempinga maksājums turpmāk tiek saukts par “sākotnējiem pasākumiem”. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, turpmāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

                     (2)

                     Pēc pretapiešanas izmeklēšanas Padome ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 444/2011 (3) galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, paplašināja, to attiecinot uz tādas biodīzeļdegvielas importu, kas nosūtīta no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tai deklarēta Kanādas izcelsme, izņemot biodīzeļdegvielu, ko ražo uzņēmumi BIOX Corporation (Oakville, Ontārio, Kanāda) un Rothsay Biodiesel (Guelph, Ontārio, Kanāda). Ar to pašu regulu Padome galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 599/2009, paplašināja, to attiecinot arī uz tāda ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importu, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā.

                     (3)

                     Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Eiropas Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518 (4) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

                     (4)

                     Turklāt ar Regulu (ES) 2015/1518, kas grozīta ar Regulu (ES) 2016/676 (5), galīgo antidempinga maksājumu paplašināja, to attiecinot arī uz tādas biodīzeļdegvielas importu, kas nosūtīta no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tai deklarēta Kanādas izcelsme, izņemot biodīzeļdegvielai, ko ražo uzņēmumi BIOX Corporation (Oakville, Ontārio, Kanāda) un Rothsay Biodiesel (Guelph, Ontārio, Kanāda), kā arī uzņēmums DSM Nutritional Products Canada Inc. (Dartmouth, Jaunskotija, Kanāda). Ar to pašu regulu Eiropas Komisija galīgo antidempinga maksājumu paplašināja, to attiecinot arī uz tāda ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importu, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā.

                     (5)

                     Pašlaik spēkā esošie antidempinga maksājumi ir fiksētās summas robežās no 0 EUR līdz 198 EUR par tonnu importam, ko veic izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, 115,6 EUR par tonnu importam, ko veic izlasē neiekļautie uzņēmumi, kuri sadarbojās, un fiksētā summa 172,2 EUR par tonnu importam, ko veic visi pārējie uzņēmumi.

                     (6)

                     Turklāt ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1598 (6) Regula (ES) 2015/1518 tika grozīta, ļaujot uzņēmumiem, kuri sākotnējās izmeklēšanas periodā biodīzeļdegvielu neeksportēja, pieprasīt pārskatīšanu, vai uz tiem var attiecināt maksājuma likmi, kas noteikta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās.

                     (7)

                     Pēc tam, kad tika iesniegts jauna ražotāja eksportētāja režīma pieprasījums, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1121 (7) Regula (ES) 2015/1518 tika grozīta, I pielikumā iekļaujot ASV uzņēmumu Organic Technologies (Coshocton, Ohaio), un tādējādi uz to attiecas 115,6 EUR vidējā svērtā maksājuma likme, kas piemērojama izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās.

               1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                     (8)

                     Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (8), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

                     (9)

                     Pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 11. jūnijā iesniedza Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“EBB” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoma. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu atkārtoties dempings un atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

               1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                     (10)

                     Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2020. gada 14. septembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (9) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

                     (11)

                     Tajā pašā dienā Komisija sāka to antisubsidēšanas pasākumu atsevišķu termiņbeigu pārskatīšanu, kas bija spēkā attiecībā uz ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu (10).

                     (12)

                     Kanādas valdība sniedza piezīmes par šo procedūras sākšanu, norādot, ka tad, ja pasākumi tiktu saglabāti, būtu jāsaglabā trim Kanādas biodīzeļdegvielas ražotājiem piešķirtais atbrīvojums. Atbrīvojums tika saglabāts šīs regulas 2. pantā.

               1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (13)

                     Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptver periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               1.5.   Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES

                     (14)

                     Šī lieta tika sākta 2020. gada 14. septembrī, t. i., pārejas perioda laikā, kurā saskaņā ar vienošanos starp Apvienoto Karalisti un ES uz Apvienoto Karalisti joprojām attiecās Savienības tiesību aktu noteikumi. Pārejas periods beidzās 2020. gada 31. decembrī. Līdz ar to, sākot no 2021. gada 1. janvāra, Apvienotās Karalistes uzņēmumi un apvienības vairs nekvalificējās kā ieinteresētās personas šajā procedūrā.

                     (15)

                     2021. gada 15. janvārī ar lietas materiāliem pievienotu paziņojumu (11) Komisija aicināja ar to sazināties tos Apvienotās Karalistes ekonomikas dalībniekus, kuri uzskatīja, ka tie tomēr joprojām kvalificētos kā ieinteresētās personas. Uzņēmumi BP OIL International Limited un Argent Energy lūdza, lai tos turpinātu uzskatīt par ieinteresētajām personām, un, pamatojoties uz iesniegtajiem pierādījumiem, tiem tika piešķirtas šādas tiesības. Konkrēti, abi uzņēmumi sniedza pierādījumus par esošiem saistītiem subjektiem attiecīgajā grupā, kuri darbojas Savienības tirgū. No otras puses, Apvienotās Karalistes mātesuzņēmums Valero Energy Limited tika aizstāts ar tā Īrijas meitasuzņēmumu Valero Energy Limited Ireland, jo pēdējais minētais darbojas Savienības tirgū.

               1.6.   Ieinteresētās personas

                     (16)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus ASV un ASV iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.

                     (17)

                     Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Uzklausīšanas pieprasījumi netika saņemti.

               1.7.   Atlase

                     (18)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu izmantot atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               1.7.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (19)

                     Komisija 2020. gada 14. septembrī saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.4. iedaļu ieinteresētajām personām paziņoja Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Tā izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu 2019. gadā, kā arī līdzīgā ražojuma ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja 17,5 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā, un šī izlase nodrošina arī labu ģeogrāfisko izkliedi. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Noteiktajā termiņā, proti, septiņu dienu laikā pēc paziņojuma par Savienības ražotāju pagaidu izlasi, piezīmes netika saņemtas.

               1.7.2.   Importētāju atlase

                     (20)

                     Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

                     (21)

                     Tikai viens nesaistītais importētājs – Shell Trading Rotterdam BV – sniedza prasīto informāciju, un līdz ar to Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama.

               1.7.3.   Ražotāju eksportētāju atlase

                     (22)

                     Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ražotājus eksportētājus ASV sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija aicināja attiecīgās valsts iestādes apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem.

                     (23)

                     Procedūras sākumposmā anketas tika iekļautas lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē.

                     (24)

                     Trīs ASV ražotāji eksportētāji pieteicās un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju izmeklēšanā. Ņemot vērā šo nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Tādējādi visi trīs uzņēmumi, kas pieteicās, tika aicināti aizpildīt anketu un noteiktajā termiņā iesniegt to Komisijai.

               1.8.   Sadarbības trūkums attiecīgajā valstī

                     (25)

                     Viens no šiem trim uzņēmumiem 2020. gada 15. oktobrī pa e-pastu informēja Komisiju, ka tas turpmāk nesadarbosies. Turklāt arī abi pārējie uzņēmumi noteiktajā termiņā nesniedza prasīto informāciju, neaizpildīja anketu un nenosūtīja atbildes uz tās jautājumiem.

                     (26)

                     Komisija 2020. gada 10. novembrī visiem trim uzņēmumiem nosūtīja vēstuli par nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu un izmeklēšanas konstatējumus pamatot ar pieejamajiem faktiem. Par šo nodomu tika informētas arī ASV iestādes. Termiņš piezīmju iesniegšanai par minēto vēstuli bija 2020. gada 17. novembris. Piezīmes netika saņemtas.

                     (27)

                     Tā kā neviens no trim ASV ražotājiem eksportētājiem termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās, tika nolemts piemērot pamatregulas 18. panta noteikumus un konstatējumus pamatot ar pieejamajiem faktiem.

               1.9.   Anketas

                     (28)

                     Procedūras sākumposmā anketas tika iekļautas lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē.

                     (29)

                     Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī no nesaistīta Savienības importētāja.

               1.10.   Pārbaude

                     (30)

                     Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu noteiktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (12) Komisija toties veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) par šādiem uzņēmumiem/personām.

                                       Ražotāji Savienībā

                                             —

                                                SAIPOL Bu Diester, Francija

                                             —

                                                CAMPA Iberia S.A.U., Spānija

                                             —

                                                VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Vācija

                                       Importētāji

                                             —

                                                Shell Trading Rotterdam BV, Nīderlande

               1.11.   Informācijas izpaušana

                     (31)

                     Komisija 2021. gada 21. maijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

                     (32)

                     Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (33)

                     Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīnu gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kuru izcelsme ir ASV un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric kods 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric kods 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric kods 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric kods 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric kods 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric kods 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric kodi 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (Taric kods 3826009019) (“attiecīgais ražojums”).

                     (34)

                     Biodīzeļdegviela ir atjaunojamā degviela, ko ražo no visdažādākajām izejvielām, t. i., no tādām augu eļļām kā rapša sēklu eļļa, sojas pupu eļļa, palmu eļļa, izlietotas cepamās eļļas (UFO), dzīvnieku tauki vai biomasa.

                     (35)

                     Biodīzeļdegviela tiek izmantota transporta nozarē, galvenokārt maisījumā ar minerāldīzeļdegvielu (t. i., ar naftas/konvencionālo dīzeļdegvielu) un ļoti nedaudz tīrā veidā (B100).

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (36)

                     Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, kā arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un [tehniskās] īpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                                 —

                                 attiecīgajam ražojumam,

                                 —

                                 ražojumam, ko ražo un pārdod ASV iekšzemes tirgū, un

                                 —

                                 ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

                     (37)

                     Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

                     (38)

                     Degvielas ražotāji un piegādātāji un kā tādi attiecīgā ražojuma lietotāji Zviedrijas uzņēmums Preem AB un Īrijas uzņēmums Valero Energy Ltd Ireland apgalvoja, ka taukskābju metilestera (FAME) biodīzeļdegviela un hidroattīrītas augu eļļas (HVO) biodīzeļdegviela ir divi dažādi biodīzeļdegvielas veidi un ka HVO būtu jāizslēdz no pašreizējā ražojuma tvēruma. 2009. gada regulā, ar ko nosaka pagaidu pasākumus (13), visi biodīzeļdegvielas veidi un biodīzeļdegvielas maisījumi tika uzskatīti par biodīzeļdegvielām. Gan FAME, gan HVO var būt maisījumā ar dīzeļdegvielu, un, neraugoties uz dažām fizikālo īpašību atšķirībām, ražojuma galapatēriņš ir vienāds, un abus ražojumus ražo Savienības ražošanas nozare. Turklāt sākotnējā izmeklēšanā sūdzībā bija skaidri norādīts, ka dīzeļdegviela, kas ražota no HVO, ir daļa no attiecīgā ražojuma, un tobrīd neviena persona šo apgalvojumu neapstrīdēja. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (39)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

               3.1.   Ievadpiezīmes

                     (40)

                     Nesadarbošanās dēļ, kas paskaidrota iepriekš 25.–27. apsvērumā, nebija iespējams veikt analīzi, pamatojoties uz pārbaudītiem ASV ražotāju sniegtiem datiem.

                     (41)

                     Tādējādi konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tāpēc Komisija izmantoja šādus informācijas avotus: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu un pieprasījuma iesniedzēja vēlāk iesniegtos dokumentus, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) un ASV Enerģētikas informācijas administrācijas (EIA) un ASV Lauksaimniecības departamenta (USDA) tīmekļa vietnes.

               3.2.   Dempinga turpināšanās

                     (42)

                     Pēc tam, kad 2009. gadā tika noteikti pasākumi, biodīzeļdegvielas imports no ASV Savienībā no 2013. gada samazinājās līdz gandrīz nullei. Piemēram, PIP laikā (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam) no ASV tika importētas aptuveni 156 t. Šie apjomi veido tikai 0,04 % no kopējā ASV eksporta un vēl mazāk no patēriņa Savienībā. Attiecīgi Komisija secināja, ka šie mazie apjomi nav pietiekams pamats dempinga analīzes turpināšanai. Tāpēc Komisija savā izmeklēšanā galveno uzmanību pievērsa dempinga atkārtošanās iespējamībai gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

               3.3.   Dempinga atkārtošanās

                     (43)

                     Komisija analizēja, vai būtu iespējams, ka dempings atkārtotos, ja pasākums zaudētu spēku. Jo īpaši tika analizēti šādi elementi: attiecība starp Savienībā un ASV ražotā un pārdotā ražojuma cenām, attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām ASV, attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā, neizmantotā jauda ASV un apiešanas un absorbcijas prakse.

               3.3.1.   Savienībā un ASV ražotā un pārdotā ražojuma cenu salīdzinājums

                     (44)

                     Lai noteiktu biodīzeļdegvielas pārdošanas cenu ASV iekšzemes tirgū PIP laikā, Komisijas dienesti izmantoja divus informācijas avotus: i) ASV Lauksaimniecības departamenta (USDA) sniegto informāciju un ii) termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju.

                     (45)

                     Attiecībā uz PIP USDA sniegtā informācija liecina, ka EXW pārdošanas cena iekšzemes tirgū bija 909,05 USD/t. Atbilstoši euro/dolāra vidējam maiņas kursam PIP laikā (1 EUR = 1,105 USD) šī summa atbilst ASV iekšzemes pārdošanas cenai 822,31 EUR/t. Tas atbilst informācijai, kas sniegta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, kurā norādīta pārdošanas cena iekšzemes tirgū 918,06 USD/t (820 EUR/t). Komisija uzskatīja par lietderīgu savā dempinga atkārtošanās analīzē ņemt vērā noteikto ASV iekšzemes cenu (822,31 EUR/t).

                     (46)

                     Vidējā EXW cena biodīzeļdegvielai, ko PIP laikā Savienības ražotāji pārdevuši Savienībā, kā parādīts 1. tabulā, bija 771 EUR/t.

                     (47)

                     Lai ASV ražotāji atkārtoti ienāktu Savienības tirgū, tiem būtu jāpārdod par cenu, kas ir tuva 771 EUR/t vai mazāka par to. To galīgajai cenai būtu jāietver arī jūras vedmaksa, apdrošināšanas izmaksas un pašreizējais muitas nodoklis (6,5 %), kas piemērojams biodīzeļdegvielai. Saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem šī summa būtu aptuveni 92 EUR/t. Komisija šo summu pamatoja ar a) transporta un vedmaksas summu, ko aprēķinājis pieprasījuma iesniedzējs, un b) muitas nodokļiem (6,5 %), kas piemērojami biodīzeļdegvielas importa cenai no ASV un ko Komisija aprēķinājusi, iepazinusies ar publiski pieejamu informāciju, piemēram, Global Trade Atlas (“GTA”), un to noapaļoja līdz 106 EUR, lai ietvertu arī dažus papildu pēcimportēšanas izdevumus.

                     (48)

                     Tādējādi, ja ASV ražotāji atsāktu eksportu uz Savienību par konkurētspējīgām cenām, tiem, visticamāk, tas būtu jādara par EXW cenu, kas būtu mazāka par EUR 665/t un līdz ar to par to pārdošanas cenu ASV iekšzemes tirgū, un tādējādi dempinga cenu līmenī.

               3.3.2.   Eksporta cenu uz trešām valstīm un cenu ASV salīdzinājums

                     (49)

                     Komisija arī analizēja cenu modeli ASV biodīzeļdegvielas eksportam uz trešām valstīm PIP laikā.

                     (50)

                     Tā iepazinās ar publiski pieejamu informāciju, piemēram, Global Trade Atlas (“GTA”), un izguva biodīzeļdegvielas eksporta daudzumus un vērtības ar HS kodu 3826 00 PIP laikā. Eksporta daudzumi (t) uz visām valstīm (ieskaitot ES) ir 389 075 t, no kā 14 t tika eksportētas uz Savienību.

                     (51)

                     Nākamajā tabulā attiecībā uz sešām valstīm (ārpus ES), uz kurām ASV eksportēja vairāk par 0,1 % no to kopējā eksporta PIP laikā salīdzināta tāda vidējā pārdošanas cena USD/t, kas pienācīgi koriģēta EXW līmenī (atņemot 82,52 USD/t iekšzemes vedmaksu, kas norādīta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā), ar vidējo iekšzemes cenu ASV.

                        1. tabula

                        ASV eksporta apjomi un cenas PIP laikā

                                 Galamērķa valstis

                                 Eksporta daudzumi (t)

                                 % no eksporta uz visām valstīm

                                 Vidējā EXW cena (USD/t)

                                 Vidējā EXW cena (EUR/t)

                                 Vidējā ASV iekšzemes cena EXW līmenī (EUR/t) (sk. 45. apsvērumu)

                                 Kanāda

                                 354 442

                                 91,1

                                 805,33

                                 728,48

                                 822,31

                                 Ķīna

                                 12 363

                                 3,2

                                 316,49

                                 286,29

                                 822,31

                                 Norvēģija

                                 3 500

                                 0,9

                                 862,48

                                 780,18

                                 822,31

                                 Peru

                                 2 144

                                 0,6

                                 591,72

                                 535,26

                                 822,31

                                 Meksika

                                 1 204

                                 0,3

                                 661,23

                                 598,13

                                 822,31

                                 Dienvidkoreja

                                 475

                                 0,1

                                 363,15

                                 328,49

                                 822,31

                                 Avots: GTA.

                     (52)

                     Tabulā parādīts, ka visās sešās valstīs, uz kurām ASV ražotāji eksportē, tie pārdod par cenām, kas ir par 5–65 % zemākas nekā to pārdošanas cenas iekšzemes tirgū. Turklāt eksporta cenas ir ļoti atšķirīgas starp dažādām valstīm, uz kurām ASV PIP laikā eksportēja visvairāk.

                     (53)

                     Visbeidzot, tabulā arī parādīts, ka augstākās vidējās eksporta cenas ir cenas uz tādām valstīm kā Kanāda un Norvēģija, uz kurām ASV pārdod 92 % no sava kopējā eksporta. Šajā sakarā pieprasījumā norādīts, ka dārgāka “.. biodīzeļdegviela, ko eksportē uz Kanādu, tiek ražota no konkrētiem izejvielu veidiem, kam ir labāka izturība pret zemām temperatūrām, piemēram, no rapša vai arī hidroattīrītas augu eļļas (HVO), kam ir izcilas aukstumizturības īpašības..”. Tādējādi lielākas vidējās eksporta cenas uz abām minētajām valstīm ir skaidrojamas ar ievadmateriālu (piemēram, canola ieguvei) lielāku pašizmaksu.

               3.3.3.   Eksporta cenu uz trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares cenu līmeņa salīdzinājums

                     (54)

                     ES tirgus ir pievilcīgs tirgus ASV biodīzeļdegvielas eksportam. Pamatojoties uz iepriekš 49. apsvērumā minēto datubāzi GTA, tika attiecīgi aprēķināta vidējā aritmētiskā eksporta cena uz visiem galamērķiem PIP laikā (sk. 55. apsvērumu turpmāk), ņemot vērā šādus elementus:

                                 —

                                 tā kā ASV eksporta cenas bija ļoti atšķirīgas (kā parādīts arī 51. apsvēruma tabulā), Komisija no šā aprēķina izslēdza visas valstis, kuru īpatsvars attiecībā pret ASV kopējo PIP laikā eksportēto pārdošanas apjomu bija mazāks par 0,1 %. Kopumā bija sešas valstis (izņemot ES), kuru īpatsvars pārsniedza 0,1 % no ASV kopējā eksporta apjoma, kā norādīts 51. apsvēruma tabulā.

                                 —

                                 Kā parādīts tajā pašā tabulā, augstākās vidējās eksporta cenas ir cenas uz tādām valstīm kā Kanāda un Norvēģija, uz kurām ASV pārdod 92 % no to kopējā eksporta. Kā paskaidrots 53. apsvērumā, šādas lielākas eksporta cenas ir saistītas ar ievadmateriālu (piemēram, canola ieguvei) lielāku pašizmaksu.

                                 —

                                 ES atšķirīgo klimatisko apstākļu dēļ biodīzeļdegvielas eksports uz ES galvenokārt ietvers dažādu biodīzeļdegvielas veidu klāstu. Ziemeļeiropā izmantojamā biodīzeļdegviela galvenokārt būs tā, kurai ir labāka izturība pret zemām temperatūrām.

                                 —

                                 Tādējādi, pašreizējā novērtējuma vajadzībām aprēķinot vidējo aritmētisko eksporta cenu, tiek taisnīgi atspoguļota vidējā cena, kas tiktu novērota Savienības tirgū, un netiek piešķirta nesamērīga nozīme eksportam uz Kanādu un Norvēģiju, ņemot vērā biodīzeļdegvielas veidu klāstu, ko visticamāk eksportētu uz Savienību, kur klimatiskie apstākļi dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras.

                     (55)

                     Ņemot vērā visus iepriekš minētos elementus, Komisija aprēķināja vidējo eksporta cenu, kas bija 682 USD/t (617 EUR/t). Šī 617 EUR/t vidējā eksporta cena ir FOB cena, kurai jāpieskaita jūras vedmaksas un apdrošināšanas izmaksas, lai iegūtu CIF cenu. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā šīs izmaksas tika lēstas aptuveni 52 USD/t (47 EUR/t).

                     (56)

                     Komisija uzskata, ka 47 EUR/t ir pamatota norāde jūras vedmaksas un apdrošināšanas papildu izmaksām uz citiem galamērķiem. Tādējādi ASV eksporta vidējā cena uz trešām valstīm tika noteikta 617 EUR/t (FOB), kas, pat ja tiktu pieskaitīta jūras vedmaksa, apdrošināšanas izmaksas, pašreizējais muitas nodoklis (6,5 %) (kopā noapaļoti līdz 104 EUR/t, lai segtu arī dažas papildu pēcimportēšanas izmaksas), no ASV uz ES (kopā aptuveni 721 EUR/t) būtu daudz zemāka par Savienības ražošanas nozares EXW cenu 771 EUR/t.

                     (57)

                     Rezultātā tas parāda, ka ASV ražotāji eksportētāji, lai iekļūtu Savienības tirgū, varētu pārdot par cenu, kas ir zemāka par 771 EUR/t, un ka tas būtu stimuls daļu no pašreizējā eksporta uz trešām valstīm novirzīt uz Savienības tirgu, jo tajā ir pievilcīgākas cenas nekā dažu citu trešo valstu tirgos.

               3.3.4.   Neizmantotā jauda

                     (58)

                     Tā kā ASV ražotāji nesadarbojās, Komisija ASV ražošanas jaudu noteica, pamatojoties uz ASV Enerģētikas informācijas administrācijas (EIA) tīmekļa vietnē pieejamo informāciju.

                     (59)

                     ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem šai iestādei ir jāziņo (attiecīgi reizi gadā vai mēnesī) par savu esošo un plānoto ražošanas jaudu, kā arī par biodīzeļdegvielas ražošanas apjomiem, izejresursiem, krājumiem un pārdošanas apjomiem.
                     Pamatojoties uz datiem, kas savākti no EIP, ASV biodīzeļdegvielas ražotāju jauda PIP laikā bija 8 412 000 t.

                     (60)

                     ASV biodīzeļdegvielas faktiskais ražošanas apjoms PIP laikā bija 5 718 000 t (EIA dati), kas atbilst 68 % jaudas izmantojumam un 32 % neizmantotajai jaudai jeb aptuveni 2 694 000 t. Šī ievērojamā ASV ražotāju neizmantotā jauda ir stimuls palielināt ražošanu un Savienības tirgū pārdot biodīzeļdegvielu par dempinga cenām, un tāpēc gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tā visticamāk tiktu izmantota, lai apgādātu Savienības tirgu. ASV ražotāji var viegli palielināt ražošanu un eksportu uz ES, jo jaudas izmantojuma īpatsvara pieaugums rada saimniecisku ieguvumu un samazina vienības ražošanas izmaksas. ASV neizmantotās jaudas laišanai Savienības tirgū būtu ievērojama ietekme, jo PIP laikā tā veidoja gandrīz 18 % no Savienības patēriņa.

                     (61)

                     Turklāt PIP laikā ASV biodīzeļdegvielas ražošanas apjoms (5 718 000 t) bija mazāks par patēriņu (5 934 000 t). Tādējādi ASV importēja vairāk biodīzeļdegvielas nekā eksportēja. PIP laikā kopējais importa apjoms bija 629 000 t un kopējais eksporta apjoms – 428 000 t. Tomēr, ja pieejamā ražošanas jauda netika izmantota, lai attiecīgajā periodā apmierinātu iekšzemes pieprasījumu, maz ticams, ka šāda pieejamā ražošanas jauda šim mērķim tiktu izmantota nākotnē. Paziņotā ASV ražošanas jauda PIP laikā (8 412 000 t, sk. iepriekšējo apsvērumu) bija ievērojami lielāka par iekšzemes patēriņu. Tas nozīmē, ka tad, ja tiktu pavērtas eksporta tirgus iespējas, ASV ražotāji savu neizmantoto jaudu visticamāk izmantotu pārdošanai eksportam, nevis iekšzemes patēriņam.

                     (62)

                     Ir maz ticams, ka neizmantotā jauda varētu tikt izmantota eksporta palielināšanai uz trešām valstīm, kas nav ES. Lielie trešo valstu tirgi (Brazīlija, Indonēzija, Argentīna, Ķīna, Taizeme) ir pašpietiekami iekšzemes biodīzeļdegvielas ražošanas ziņā, un, neraugoties uz savu neizmantoto jaudu, līdz šim ASV nav daudz eksportējušas uz šīm valstīm. Nav pamata uzskatīt, ka nākotnē tas mainīsies.

                     (63)

                     Tāpēc ir iespējams, ka ASV ražotāji ievērojamu daļu savas neizmantotās jaudas izmantotu papildu pārdošanas apjomu novirzīšanai uz ES, kas ir ļoti pievilcīgs tirgus, jo tas ir lielākais pasaulē ar daudziem biodīzeļdegvielas patēriņa stimuliem.

               3.3.5.   Apiešanas un absorbcijas prakse

                     (64)

                     Kā minēts 1. apsvērumā, tika konstatēts, ka 2009. gadā noteiktie antidempinga pasākumi tika apieti, veicot pārkraušanu Kanādā un mainot maisījuma sastāvu. Šādas prakses pastāvēšana liecina, ka daži ASV ražotāji ir ieinteresēti ienākt Savienības tirgū pat pēc pasākumu noteikšanas, un tāpēc tā ir uzskatāma par norādi uz Savienības tirgus pievilcīgumu ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem.

               3.3.6.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

                     (65)

                     Savienības tirgus ir ļoti pievilcīgs, jo tas ir lielākais pasaulē un biodīzeļdegvielas patēriņam ir ievērojami Savienības un valstu stimuli. Līdz ar to ASV ražotājiem būtu ērti pilnībā izmantot savu neizmantoto jaudu, kā arī zināmu eksporta pārdošanas apjomu no citiem mazāk ienesīgiem trešo valstu tirgiem novirzīt uz Savienības tirgu.

                     (66)

                     Pamatojoties uz 51. apsvēruma tabulu, Komisija secina, ka ASV ražotāji kopumā veikuši pārdevumus uz trešām valstīm par cenām, kas ir zemākas par to iekšzemes cenām.

                     (67)

                     Šajā sakarā, ņemot vērā ASV ražošanas nozares ievērojamo neizmantoto jaudu apvienojumā ar Savienības tirgus pievilcīgumu lieluma un pārdošanas cenu ziņā, īpaši attiecībā uz cenu līmeni ASV eksportam uz trešām valstīm, un iepriekšējās apiešanas prakses priekšvēsturi, Komisija secina, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, imports par dempinga cenām no ASV varētu atkārtoties.

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                     (68)

                     Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem attiecīgajā periodā Savienībā līdzīgo ražojumu ražoja 49 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                     (69)

                     Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 14 milj. t. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegto informāciju. Kā norādīts 19. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika atlasīti trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāvēja 17,5 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (70)

                     Komisija patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz ražošanas nozares informāciju un datubāzes Comext importa datiem.

                     (71)

                     Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

                        2. tabula

                        Patēriņš Savienībā (t)
                         (14)

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Kopējais patēriņš Savienībā (t)

                                 13 843 702

                                 15 444 700

                                 15 762 282

                                 16 955 685

                                    Indekss

                                    100

                                    112

                                    114

                                    122

                                 Avots: Savienības ražošanas nozares dati, Comext.

                     (72)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā biodīzeļdegvielas patēriņš Savienībā, aprēķināts kā summa, ko veido importētā biodīzeļdegviela un Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms ES tirgū, palielinājās par 22 %, t. i., no 13,8 milj. t 2017. gadā līdz 16,9 milj. t.

               4.3.   Imports no attiecīgās valsts

         4.3.1.   Importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa

                     (73)

                     Komisija importa apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat sniegto informāciju (datubāze Comext). Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem par Savienības ražošanas nozares iekšzemes pārdošanas apjomu un Comext tirdzniecības datiem.

                     (74)

                     Importam no attiecīgās valsts bija šāda dinamika.

                        3. tabula

                        Importa apjoms (t), tirgus daļa un cenas
                         (15)

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Importa apjoms no attiecīgās valsts (t)

                                 176

                                 2 339

                                 139

                                 156

                                    Indekss

                                    100

                                    1 329

                                    79

                                    89

                                 Tirgus daļa (%)

                                 0

                                 0

                                 0

                                 0

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 1 243

                                 972

                                 1 269

                                 1 812

                                    Indekss

                                    100

                                    78

                                    102

                                    146

                                 Avots: Comext, ES ražošanas nozares pārdošanas dati tirgus daļas aprēķinam.

                     (75)

                     Kopš 2009. gadā tika noteikti pasākumi, imports no ASV gandrīz pilnībā izsīka un PIP laikā bija tikai 156 t (salīdzinājumā ar vairāk nekā 1 137 000 t sākotnējās izmeklēšanas periodā).

               4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums (undercutting)

                     (76)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā faktiski nenotika biodīzeļdegvielas imports no ASV, ko varētu izmantot par ticamu pamatu cenu samazinājuma aprēķinam.

                     (77)

                     Alternatīvi Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

                                 (1)

                                 vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko Savienības tirgū izlasē iekļautajiem ražotājiem Savienībā maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW cenu līmenī, 771 EUR/t), un

                                 (2)

                                 ASV ražotāju vidējo eksporta cenu uz trešām valstīm, pienācīgi koriģētu, ņemot vērā transporta izmaksas uz Savienību un ES muitas nodokli (721 EUR/t, sk. 56. apsvērumu).

                     (78)

                     Salīdzinājuma rezultāts bija 6,4 % cenu samazinājums.

               4.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot ASV

                     (79)

                     PIP laikā imports no trešām valstīm bija 3 750 000 t jeb aptuveni 22 % no kopējā patēriņa Savienībā. Galvenie biodīzeļdegvielas importa avoti, izņemot ASV, bija Argentīna (24 % no importa Eiropas Savienībā), Malaizija (18 %), Singapūra (13 %) un Indonēzija (5 %).

                     (80)

                     Biodīzeļdegvielas importa (agregētajam) apjomam no citām trešām valstīm, kā arī tā tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika.

                        4. tabula

                        Imports no trešām valstīm
                         (16)

                                 Valsts

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Argentīna

                                 Apjoms (t)

                                 355 782

                                 1 467 325

                                 873 325

                                 905 781

                                    Indekss

                                    100

                                    412

                                    245

                                    255

                                 Tirgus daļa (%)

                                 3

                                 10

                                 6

                                 5

                                 Vidējā cena
                                 (EUR/t)

                                 635

                                 620

                                 707

                                 728

                                    Indekss

                                    100

                                    98

                                    111

                                    115

                                 Malaizija

                                 Apjoms (t)

                                 335 769

                                 388 615

                                 731 679

                                 679 860

                                    Indekss

                                    100

                                    116

                                    218

                                    202

                                 Tirgus daļa (%)

                                 2

                                 3

                                 5

                                 4

                                 Vidējā cena
                                 (EUR/t)

                                 952

                                 813

                                 669

                                 730

                                    Indekss

                                    100

                                    85

                                    70

                                    77

                                 Indonēzija

                                 Apjoms (t)

                                 24 984

                                 777 992

                                 743 456

                                 195 858

                                    Indekss

                                    100

                                    3 114

                                    2 976

                                    784

                                 Tirgus daļa (%)

                                 0

                                 5

                                 5

                                 1

                                 Vidējā cena
                                 (EUR/t)

                                 803

                                 671

                                 636

                                 665

                                    Indekss

                                    100

                                    84

                                    79

                                    83

                                 Citas trešās valstis

                                 Apjoms (t)

                                 822 027

                                 820 093

                                 1 450 938

                                 1 983 471

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    177

                                    241

                                 Tirgus daļa (%)

                                 6

                                 5

                                 9

                                 12

                                 Vidējā cena
                                 (EUR/t)

                                 662

                                 723

                                 829

                                 874

                                    Indekss

                                    100

                                    109

                                    125

                                    132

                                 Kopā no visām trešām valstīm, izņemot ASV

                                 Apjoms (t)

                                 1 538 562

                                 3 454 050

                                 3 799 448

                                 3 765 041

                                    Indekss

                                    100

                                    224

                                    247

                                    245

                                 Tirgus daļa (%)

                                 11

                                 22

                                 24

                                 22

                                 Vidējā cena
                                 EUR/t

                                 721

                                 678

                                 732

                                 802

                                    Indekss

                                    100

                                    94

                                    102

                                    111

                                    Avots: Comext, ES ražošanas nozares pārdošanas dati tirgus daļas aprēķinam.

                     (81)

                     2018. gadā tika atcelti antidempinga maksājumi importam no Argentīnas un Indonēzijas (divām vadošajām biodīzeļdegvielas eksportētājvalstīm). Līdz ar to imports no trešām valstīm 2018. gadā palielinājās un 2019. gadā un PIP laikā saglabājās aptuveni 3,8 milj. t līmenī. Kopumā imports no trešām valstīm, izņemot ASV, attiecīgajā periodā palielinājās par 145 %. Turklāt attiecīgajā periodā tā tirgus daļa palielinājās no 11 % līdz 22 %.

                     (82)

                     Cenu ziņā situācija dažādās valstīs ir atšķirīga.

                     (83)

                     Attiecībā uz Argentīnu, kas ir galvenais importa avots, Komisija 2019. gada februārī noteica galīgos antisubsidēšanas pasākumus biodīzeļdegvielas importam no šīs valsts un vienlaikus pieņēma lēmumu, ar ko pieņem astoņu Argentīnas ražotāju un Argentīnas Biodegvielu kameras (CARBIO) minimālās cenas saistības. Tas izraisīja ievērojamu cenu pieaugumu 2019. gadā (par 14 % salīdzinājumā ar 2018. gadu) un PIP laikā (par 17 % salīdzinājumā ar 2018. gadu).

                     (84)

                     Attiecībā uz Indonēziju Eiropas Komisija 2019. gadā noteica kompensācijas maksājumus subsidētas biodīzeļdegvielas importam no Indonēzijas. Tā rezultātā 2020. gadā ievērojami samazinājās Indonēzijas izcelsmes importa apjomi.

                     (85)

                     Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes importa cenas samazinājās. Vienlaikus citām trešām valstīm tās ievērojami palielinājās. Kopumā vidējās pārdošanas cenas importam no trešām valstīm, izņemot ASV, attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Šī tendence atbilst tai tendencei, kas novērota importam no attiecīgajām valstīm (sk. iepriekš 3. tabulu). Tomēr šī cenu tendence ir atšķirīga salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū (sk. turpmāk 8. tabulu). Izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenas samazinājās atbilstoši ražošanas izmaksu samazinājumam. Rezultātā cenu starpība starp trešo valstu eksportētājiem un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem samazinājās, palielinoties Savienības ražošanas nozares konkurētspējai.

               4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (86)

                     Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus tos ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (87)

                     Kā minēts 18. un 19. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

                     (88)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Tā novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz ES ražošanas nozares sniegtajiem datiem un citiem nozarei specifiskiem makroekonomiskajiem datiem, ko ieguva, piemēram, no FAO un ESAO. Tā novērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                     (89)

                     Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

                     (90)

                     Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji (17)

         4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (91)

                     Attiecīgajā periodā kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

                        5. tabula

                        Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Ražošanas apjoms (t)

                                 12 639 715

                                 13 166 083

                                 13 931 438

                                 13 984 220

                                    Indekss

                                    100

                                    104

                                    110

                                    111

                                 Ražošanas jauda (t)

                                 16 047 231

                                 16 707 893

                                 16 862 595

                                 17 529 047

                                    Indekss

                                    100

                                    104

                                    105

                                    109

                                 Jaudas izmantojums (%)

                                 79

                                 79

                                 83

                                 80

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    105

                                    101

                                 Avots: pieprasījuma iesniedzēja un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija.

                     (92)

                     Savienības ražošanas apjoms palielinājās no 12,6 milj. t 2017. gadā līdz 14,0 milj. t PIP laikā, t. i., par 11 % attiecīgajā periodā. Attiecīgajā periodā patēriņam pieaugot par 22 %, Savienības ražošanas nozare reaģēja pozitīvi, palielinot savu ražošanas apjomu.

                     (93)

                     Vienlaikus ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā sasniedza 17,5 milj. t. Savienības ražošanas nozare palielina savu jaudu, reaģējot uz pieaugošo pieprasījumu. Saskaņā ar ziņojumu (18) šis jaudas palielinājums galvenokārt saistīts ar hidroattīrītas augu eļļas (HVO) ražošanu.

                     (94)

                     Vienlaicīga ražošanas apjoma un ražošanas jaudas pieauguma rezultātā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā bija stabils – aptuveni 80 %.

               4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (95)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        6. tabula

                        Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

                                 12 305 049

                                 11 988 560

                                 11 962 754

                                 13 190 560

                                    Indekss

                                    100

                                    97

                                    97

                                    107

                                 Tirgus daļa (%)

                                 89

                                 78

                                 76

                                 78

                                    Indekss

                                    100

                                    87

                                    85

                                    88

                                    Avots: pieprasījuma iesniedzēja un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija.

                     (96)

                     Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomu Savienības tirgū no 12,3 milj. t 2017. gadā līdz 13,2 milj. t PIP laikā (+ 7 %).

                     (97)

                     Tā kā patēriņš Savienībā palielinājās par 22 %, jo faktiskā pārdošanas apjoma pieaugums bija mazāks, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no aptuveni 89 % 2017. gadā līdz 78 % PIP laikā. Šis tirgus daļas samazinājums ir saistīts ar importa pieaugumu no trešām valstīm, īpaši no 2018. gada (sk. 80. apsvērumu).

               4.5.2.3.   Izaugsme

                     (98)

                     Vairāki rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, nodarbinātība) attiecīgajā periodā liecina par pozitīvu Savienības ražošanas nozares izaugsmi. Tomēr šis pieaugums ir mērens salīdzinājumā ar biodīzeļdegvielas patēriņa dinamiku tajā pašā periodā. Faktiski Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskata periodā samazinājās.

               4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (99)

                     Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        7. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Darbinieku skaits

                                 2 643

                                 3 126

                                 3 527

                                 3 909

                                    Indekss

                                    100

                                    118

                                    133

                                    148

                                 Ražīgums (t uz darbinieku)

                                 4 782

                                 4 211

                                 3 950

                                 3 577

                                    Indekss

                                    100

                                    88

                                    83

                                    75

                                    Avots: pieprasījuma iesniedzēja un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija.

                     (100)

                     Attiecīgajā periodā darbinieku skaits pieauga no 2 643 līdz 3 909 (pieaugums par 48 %).

                     (101)

                     Tā kā ražošanas apjoms pieauga mazāk (+11 %), ražīgums samazinājās (-25 %).

               4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (102)

                     Kā paskaidrots 42. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija iespējams noteikt dempingu. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai gadījumā, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

                     (103)

                     Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas atgūšanās pazīmes no iepriekšējā dempinga sekām. Kā liecina galveno kaitējuma rādītāju labvēlīgās tendences Savienības ražošanas nozarē, pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas attiecīgajā periodā atgūšanās process turpinās.

               4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji (19)

         4.5.3.1.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

                     (104)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        8. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

                                 834

                                 801

                                 771

                                 771

                                    Indekss

                                    100

                                    96

                                    92

                                    92

                                 Augu eļļu vidējā cena (indekss)

                                    100

                                    86

                                    81

                                    86

                                 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                                 828

                                 778

                                 760

                                 755

                                    Indekss

                                    100

                                    94

                                    92

                                    91

                                 Avots: izlasē iekļautie uzņēmumi, FAO dati par augu eļļu cenu indeksu.

                     (105)

                     Attiecīgajā periodā ražošanas izmaksas samazinājās par 9 % (no 828 EUR/t līdz 755 EUR/t). Daļēji tas ir saistīts ar to, ka samazinājās augu eļļu cena, kam attiecīgajā periodā bija lejupvērsta tendence. Lai gan ne visas biodegvielas ražo no augu eļļām, augu eļļu cena ir laba aizstājējvērtība biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotā galvenā izejresursa cenai.

                     (106)

                     Vidējā pārdošanas cena samazinājās par 8 % no 834 EUR/t 2017. gadā līdz 771 EUR/t PIP laikā. To var sasaistīt ar novēroto ražošanas cenas samazinājumu.

               4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (107)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        9. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

                                 63 785

                                 70 533

                                 72 306

                                 72 533

                                    Indekss

                                    100

                                    111

                                    113

                                    114

                                 Avots: izlasē iekļautie uzņēmumi.

                     (108)

                     Izlasē iekļauto uzņēmumu vidējās darbaspēka izmaksas PIP laikā palielinājās par 14 %. Šo izmaiņu ietekme ir diezgan neliela, ņemot vērā to, ka darbaspēka izmaksas veido tikai aptuveni 3 % no kopējām izgatavošanas izmaksām.

               4.5.3.3.   Krājumi

                     (109)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        10. tabula

                        Krājumi

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Krājumi perioda beigās (t)

                                 99 868

                                 126 345

                                 124 567

                                 114 216

                                    Indekss

                                    100

                                    127

                                    125

                                    114

                                 Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

                                 0,8

                                 1,0

                                 0,9

                                 0,8

                                    Indekss

                                    100

                                    121

                                    113

                                    103

                                 Avots: izlasē iekļautie uzņēmumi.

                     (110)

                     Krājumu līmenis bija stabils (aptuveni 1 % no ražošanas apjoma). Tas ir ļoti zems rādītājs, kas norāda uz to, ka nozare spēj strādāt pēc pieprasījuma un ierobežot krājumus. Tas ir nepieciešams arī tāpēc, lai nepieļautu biodīzeļdegvielas degradāciju.

               4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (111)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        11. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 0,96

                                 2,13

                                 1,78

                                 2,84

                                    Indekss

                                    100

                                    223

                                    186

                                    297

                                 Naudas plūsma (EUR)

                                 45 139 254

                                 10 723 312

                                 54 431 877

                                 58 021 678

                                    Indekss

                                    100

                                    24

                                    121

                                    129

                                 Ieguldījumi (EUR)

                                 40 430 425

                                 20 634 073

                                 34 169 705

                                 17 028 015

                                    Indekss

                                    100

                                    51

                                    85

                                    42

                                 Ienākums no ieguldījumiem (%)

                                 22

                                 29

                                 25

                                 44

                                    Indekss

                                    100

                                    128

                                    112

                                    198

                                 Avots: izlasē iekļautie uzņēmumi.

                     (112)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte saglabājās zemā līmenī. Tomēr attiecīgajā periodā tai bijusi nedaudz pozitīva tendence (reģistrēts palielinājums no 1 % līdz 3 %). Tas bija saistīts ar izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas izmaksu samazinājumu (-9 %). Tomēr, neraugoties uz šo vidējo rādītāju, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidū ir lielas atšķirības, jo daži uzņēmumi peļņu negūst nemaz.

                     (113)

                     Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai attiecīgā perioda beigās (2019. gadā un 2020. gada pirmajā pusē) bija pozitīva tendence, taču 2018. gadā naudas plūsma strauji saruka. Šo sarukumu 2018. gadā galvenokārt ietekmēja viena tāda izlasē iekļautā uzņēmuma īpašā situācija, kam ir īpašs uzņēmējdarbības modelis. Pārējiem diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem šī tendence bija diezgan stabila.

                     (114)

                     Ieguldījumi izlasē iekļautajos uzņēmumos attiecīgajā periodā neliecina par skaidru tendenci. Viena vai otra izlasē iekļautā uzņēmuma ieguldījumi vai to neesība var palielināt vai samazināt ieguldījumu līmeni no gada uz gadu. Ieguldījumi attiecīgajā periodā veidoja aptuveni 1–2 % no apgrozījuma, kas ir ierobežots rādītājs.

                     (115)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā ienākumam no ieguldījumiem bija pozitīva dinamika, un PIP laikā tas saglabājās liels. Tomēr šis lielais ienākums no ieguldījumiem galvenokārt ir saistīts ar ieguldījumu neto uzskaites zemo vērtību, nevis lielo peļņu.

               4.6.   Secinājums par kaitējumu

                     (116)

                     Attiecīgajā periodā, ņemot vērā, ka importa no ASV gandrīz nebija, importa apjomi no trešām valstīm ievērojami palielinājās (par 145 %), bet pieauga arī to cenu līmenis (par 11 %). Vienlaikus Savienības ražošanas nozares cenas samazinājās (par 8 %), kas atbilst ražošanas izmaksu samazinājumam (par 9 %). Rezultātā cenu starpība starp trešo valstu eksportētājiem un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem samazinājās, līdz ar to palielinoties Savienības ražošanas nozares konkurētspējai.

                     (117)

                     Kopumā kaitējuma rādītāji atspoguļo pozitīvu tendenci attiecīgajā periodā, īpaši attiecībā uz ražošanas apjomu (+11 %), ražošanas jaudu (+9 %) un pārdošanas apjomu (+7 %), un liecina, ka Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozare lēnām atgūstas no iepriekšējā kaitējuma. Kaitējuma rādītāju analīze parāda, ka Savienības ražošanas nozarei pašlaik nav nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr daži rādītāji, īpaši zema rentabilitāte (≤ 3 %), liecina, ka tās ekonomiskā situācija joprojām ir nestabila.

                     (118)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

               5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (119)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi pret importu par dempinga cenām no ASV zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko rada minētais imports.

                     (120)

                     Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ASV, iespējamos cenu līmeņus importam no ASV gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu, un to ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tostarp cenu samazinājumu bez antidempinga pasākumiem.

               5.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ASV

                     (121)

                     Kā aprakstīts iepriekš 3.3.4. iedaļā, daudzumi, ko ASV biodīzeļdegvielas ražotāji varētu eksportēt, ir ievērojami salīdzinājumā ar Savienības tirgus lielumu. Neizmantotā jauda faktiski veido 18 % no patēriņa Savienībā PIP laikā. Tāpēc Komisija secina, ka pieejamā neizmantotā jauda ir ievērojama.

               5.2.   Iespējamie cenu līmeņi importam no ASV gadījumā, ja antidempinga pasākumu nebūtu

                     (122)

                     Kā aprakstīts 3.3.2. iedaļā, pamatojoties uz cenu noteikšanas pašreizējo praksi trešo valstu eksporta tirgos, ASV ražotāji eksportēja uz saviem galvenajiem trešo valstu tirgiem par cenām, kas bija zemākas par iekšzemes cenām ASV. Turklāt, kā norādīts iepriekš 77. un 78. apsvērumā, šīs cenas vidēji ir arī par 6,4 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū. Tāpēc, ņemot vērā cenu līmeni eksportam no ASV uz citiem trešo valstu tirgiem, eksports uz Savienību ASV eksportētājiem varētu būt daudz pievilcīgāks. Turklāt, kā norādīts 3.3.6. iedaļā, Savienības tirgus ir ļoti pievilcīgs, jo tas ir lielākais pasaulē un biodīzeļdegvielas patēriņam ir ievērojami Savienības un valstu stimuli.

               5.3.   Iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozari

                     (123)

                     Tādējādi gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ievērojami ASV biodīzeļdegvielas apjomi par dempinga cenām radītu ļoti spēcīgu lejupvērstu spiedienu uz cenām Savienībā un būtiski ietekmētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Līdz ar to ir iespējams, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi samazinātos un nelielā peļņa, ko pašlaik gūst nozare, pārvērstos zaudējumos.

                     (124)

                     Komisija arī novērtēja importa iespējamo ietekmi, modelējot divus iespējamos scenārijus gadījumā, ja, pārējiem faktoriem nemainoties, pasākumi zaudētu spēku, proti, 1) importa no ASV pieaugumu un 2) cenu sarukumu pieaugošās konkurences dēļ Eiropas Savienībā.

                     (125)

                     Pirmajā scenārijā Komisija modelēja divus iespējamus importa no ASV līmeņus. Pirmā iespēja ietver to, ka imports no ASV būtu sasniedzis vēsturiskos apjomus (sākotnējās izmeklēšanas periodā (20)), proti, 1,1 milj. t. Palielinoties importam no ASV un attiecīgi samazinoties ES ražošanas nozares pārdošanas apjomam, ES ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos par 0,14 procentpunktiem, t. i., no +2,84 % līdz +2,70 %. Otrā iespēja ietver ļoti ievērojamu ES tirgus lieluma pieaugumu no 6,6 milj. t sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 17 milj. t PIP laikā (+ 158 %). Šajā kontekstā Komisija modelēja importa pieaugumu, kas atbilst tādai pašai 17,2 % tirgus daļai, ko ieņemtu ASV, kā sākotnējās izmeklēšanas periodā. Rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos par 0,41 procentpunktu no 2,84 % līdz 2,43 %. Abos gadījumos importa no ASV (nemainīgās cenās) pieauguma ietekmi var raksturot kā samērā mērenu. Tas ir saistīts ar mainīgo izmaksu lielo īpatsvaru biodīzeļdegvielas nozarē.

                     (126)

                     Tika konstatēts, ka otrajā scenārijā, samazinoties cenām, sekas varētu būt ļoti postošas. Ja cenas Savienībā samazinātos līdz ASV eksporta cenu līmenim uz trešām valstīm (721 EUR/t), peļņa samazinātos no +2,84 % līdz -3,88 %. Ja cenas Savienībā samazinātos par 10 %, t. i., no 771 EUR/t līdz 694 EUR/t, peļņa samazinātos no +2,84 % līdz -7,94 %. Jebkurā gadījumā, ja cenas samazinātos vairāk nekā par 2,9 %, Savienības ražošanas nozares peļņa samazinātos līdz nullei.

                     (127)

                     Faktiski gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ir ļoti iespējams, ka tirgū novērotu abu iepriekš minēto scenāriju kombināciju. Konkrētāk, varētu gaidīt, ka Savienības tirgū ienāktu ievērojami ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas apjomi par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozarē. Rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un cenas samazinātos. Tas radītu ievērojamus zaudējumus Savienības ražošanas nozarei.

               5.4.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

                     (128)

                     Pamatojoties uz to un ņemot vērā pašreizējo nestabilo situāciju Savienības ražošanas nozarē, Komisija secina, ka tad, ja nebūtu pasākumu, ļoti iespējams, ievērojami pieaugtu imports no ASV par dempinga cenām, kas rada kaitējumu, un varētu atkārtoties būtisks kaitējums.

               6.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (129)

                     Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punkta 3. teikumu īpaši tika apsvērta nepieciešamība ražošanas nozari aizsargāt no kaitējumu radoša dempinga negatīvās ietekmes.

               6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (130)

                     Gadījumā, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozare pavisam noteikti saskartos ar pieaugošu negodīgu konkurenci, kādu radītu ASV biodīzeļdegvielas ražotāji, tādējādi, ļoti iespējams, tiktu strauji apturēta Savienības ražošanas nozares atlabšana.

                     (131)

                     Komisija secina, ka pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

               6.2.   Nesaistīto importētāju intereses

                     (132)

                     Neviens importētājs neiebilda pret pasākumu pagarināšanu.

                     (133)

                     Uzņēmums Shell Trading Rotterdam apgalvoja, ka pasākumi, kas ierobežo piedāvājumu Savienības tirgū, palielinās cenas. Tas arī norādīja, ka biodīzeļdegviela ir pieejama no citiem tirgiem.

                     (134)

                     Nešķiet, ka pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, jo ir pieejami alternatīvi piegādes avoti. To apliecina importa no trešām valstīm ievērojamā tirgus daļa.

                     (135)

                     Komisija tādējādi secina, ka pasākumu turpināšana būtiski nekaitētu importētāju interesēm.

               6.3.   Lietotāju intereses

                     (136)

                     Lietotāju līdzdalība izmeklēšanā bija ierobežota.

                     (137)

                     Divi lietotāji – Zviedrijas lielākais degvielas uzņēmums Preem – un uzņēmums un Valero Energy Ltd apgalvoja, ka pasākumu pagarināšana būs tiešs šķērslis transporta nozares zaļai attīstībai Eiropā. Preem un Valero Energy Ltd Ireland īpaši pieprasīja no pašreizējā ražojuma tvēruma izslēgt HVO, jo uzņēmumi rēķinās ar HVO deficītu nākamajos gados. Valero Energy Ltd Ireland īpaši atsaucās uz ES atjaunojamo energoresursu mērķrādītājiem transporta nozarē 2030. gadam, apgalvojot, ka šie mērķrādītāji netikšot sasniegti, ņemot vērā ES pašreizējo ražošanas apjomu.

                     (138)

                     Komisija konstatēja, ka Savienības ražotājiem ir pietiekama jauda, lai apmierinātu pašreizējo pieprasījumu, un pat neizmantotā jauda, lai vajadzības gadījumā apmierinātu turpmāko pieprasījuma pieaugumu un eksportu. Turklāt bija pāragri veikt uzticamu novērtējumu par to, vai ir iespējams, ka 2030. gadā deficīts patiešām radīsies, īpaši ņemot vērā neseno ES jaudas pieaugumu. Tomēr Komisija varēs labāk novērtēt situāciju tad, ja tai tiks lūgts veikt termiņbeigu pārskatīšanu pēc pieciem gadiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (139)

                     Nekas neliecina, ka spēkā esošie pasākumi būtu negatīvi ietekmējuši Savienības biodīzeļdegvielas lietotājus, un sevišķi nav pierādījumu, ka spēkā esošajiem pasākumiem būtu bijusi negatīva ietekme uz to rentabilitāti.

                     (140)

                     Komisija tādējādi secina, ka pasākumu turpināšana nekaitētu lietotāju interesēm.

               6.4.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (141)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam noteikto spēkā esošo pasākumu saglabāšanu.

               7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (142)

                     Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam piemērojamie antidempinga maksājumi, kuri noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2016/676.

                     (143)

                     Kā minēts 1. apsvērumā, antidempinga maksājumus, kuri bija spēkā biodīzeļdegvielas importam no ASV, paplašināja, tos attiecinot uz tāda paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Kanādas izcelsme, un uz tāda ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importu, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā.

                     (144)

                     Saglabājamie antidempinga maksājumi arī turpmāk tiek paplašināti, tos attiecinot uz tādas biodīzeļdegvielas importu, kas nosūtīta no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tai deklarēta Kanādas izcelsme, un uz tāda ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importu, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā.

                     (145)

                     Ražotājus eksportētājus no Kanādas, kuri tika atbrīvoti no pasākumiem, kas paplašināti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518, atbrīvo arī no pasākumiem, kas noteikti ar šo regulu.

                     (146)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu.

                     (147)

                     Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2018/1046 (21) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric kods 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric kods 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric kods 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric kods 2710201129), ex 2710 20 16 (Taric kods 2710201629), ex 3824 99 92 (Taric kods 3824999212), ex 3826 00 10 (Taric kodi 3826001029, 3826001059, 3826001099) un ex 3826 00 90 (Taric kods 3826009019).

               2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk uzskaitīto uzņēmumu izgatavotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas fiksētās summas.

                           Uzņēmums

                           Antidempinga maksājuma likme EUR par tonnu neto

                              Taric papildu kods

                           Archer Daniels Midland Company, Decatur

                           68,6

                           A933

                              Cargill Inc., Wayzata

                           0

                           A934

                              Green Earth Fuels of Houston LLC, Hjūstona

                           70,6

                           A935

                              Imperium Renewables Inc., Sietla

                           76,5

                           A936

                              Peter Cremer North America LP, Sinsinati

                           198,0

                           A937

                              World Energy Alternatives LLC, Bostona

                           82,7

                           A939

                           I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

                           115,6

                           Sk. I pielikumu

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           172,2

                           A999

                     Antidempinga maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kopējais saturs maisījumā (biodīzeļdegvielas saturs).

               3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

               4.   Ja kāda persona no Amerikas Savienotajām Valstīm sniedz pietiekamus pierādījumus Komisijai, ka tā:

                           a)

                           izmeklēšanas periodā (no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam) nav eksportējusi 1. panta 1. punktā aprakstītās Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes preces,

                           b)

                           nav saistīta ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un

                           c)

                           pēc izmeklēšanas perioda beigām ir vai nu faktiski eksportējusi attiecīgās preces, vai arī uzņēmusies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

                     Komisija var grozīt I pielikumu, lai uz šo personu attiecinātu izlasē neiekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, piemērojamo maksājumu, proti, 115,6 EUR/t.

            2. pants

               1.   Galīgais antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”, kā noteikts 1. panta 2. punktā, tiek paplašināts, to attiecinot arī uz tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kuri ir nosūtīti no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Kanādas izcelsme, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric kods 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric kods 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric kods 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric kods 2710201121), ex 2710 20 16 (Taric kods 2710201621), ex 3824 99 92 (Taric kods 3824999210), ex 3826 00 10 (Taric kodi 3826001020, 3826001050, 3826001089) un ex 3826 00 90 (Taric kods 3826009011), izņemot tos ražojumus, kurus ražojuši turpmāk uzskaitītie uzņēmumi.

                           Valsts

                           Uzņēmums

                              Taric papildu kods

                           Kanāda

                              BIOX Corporation, Oakville, Ontārio, Kanāda

                           B107

                           Kanāda

                              DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Jaunskotija, Kanāda

                           C114

                           Kanāda

                              Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontārio, Kanāda

                           B108

                     Paplašināmais maksājums ir maksājums, kurš ar 1. panta 2. punktu noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, proti, galīgais antidempinga maksājums 172,2 EUR par neto tonnu.
               Antidempinga maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kopējais saturs maisījumā (biodīzeļdegvielas saturs).

               2.   Atbrīvojumus, kuri piešķirti 1. punktā minētajiem uzņēmumiem vai kurus Komisija atļāvusi saskaņā ar 4. panta 2. punktu, piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro 1. punktā noteikto maksājuma likmi.

            3. pants

               1.   Ar šo galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts 1. panta 2. punktā, tiek paplašināts, to attiecinot arī uz tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, maisījumā, kas satur 20 masas % vai mazāk tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās valstīs un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric kods 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric kods 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric kods 2710194730), ex 2710 20 11 (Taric kods 2710201130), ex 2710 20 16 (Taric kods 2710201630), ex 3824 99 92 (Taric kods 3824999220) un ex 3826 00 90 (Taric kods 3826009030)
               Antidempinga maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kopējais saturs maisījumā (biodīzeļdegvielas saturs).

               2.   Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst III pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro saskaņā ar 1. panta 2. punktu “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

            4. pants

               1.   2Pieprasījumus atbrīvot no maksājuma, kurš ir paplašināts saskaņā ar 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu, iesniedz rakstiski kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un tie jāparaksta personai, kura pilnvarota pārstāvēt atbrīvojuma pieprasītāju subjektu. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

                           European Commission

                           Directorate-General for Trade

                           Directorate G

                           Rue de la loi 170, CHAR 04/034

                           1049 Brussels

                           BELGIUM

                     E-pasts: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

               2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar lēmumu var piešķirt atbrīvojumu no 2. panta 1. punktā un 3. panta 1. punktā paplašinātā maksājuma tādu uzņēmumu veiktam importam, kuri neapiet 1. pantā noteiktos antidempinga pasākumus.

            5. pants
            Ja preces pirms laišanas brīvā apgrozībā ir sabojātas un tāpēc saskaņā ar 131. panta 2. punktu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (22) muitas vērtības noteikšanai faktiski samaksāto vai maksājamo cenu nosaka proporcionāli, 1., 2. un 3. pantā noteiktā antidempinga maksājuma summu proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcionālai daļai.
            Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            6. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2021. gada 29. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 599/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar kuru piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 179, 10.7.2009., 26. lpp.).

            (3)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 444/2011 (2011. gada 5. maijs), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras (OV L 122, 11.5.2011., 12. lpp.).

            (4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1518 (2015. gada 14. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 239, 15.9.2015., 69. lpp.).

            (5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/676 (2016. gada 29. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 116, 30.4.2016., 31. lpp.).

            (6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1598 (2017. gada 22. septembris), ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 245, 23.9.2017., 1. lpp.).

            (7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1121 (2018. gada 10. augusts), ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 204, 13.8.2018., 33. lpp.).

            (8)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 18, 20.1.2020., 20. lpp.).

            (9)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV C 303, 14.9.2020., 18. lpp.).

            (10)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antisubsidēšanas pasākumiem, kas piemērojami Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV C 303, 14.9.2020., 7. lpp.).

            (11)  Tron dokuments t21.000417.

            (12)  Paziņojums par COVID-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86/6, 16.3.2020.).

            (13)  Komisijas Regula (EK) Nr. 193/2009 (2009. gada 11. marts), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 67, 12.3.2009., 22. lpp.).

            (14)  Patēriņa pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti.

            (15)  Importa apjoma pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti.

            (16)  Importa no trešām valstīm pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti kā dalībvalsti, bet iekļauj datus par Apvienoto Karalisti kā trešo valsti.

            (17)  Makroekonomisko datu pamatā bija ES27 dati, kas neiekļauj datus no Apvienotās Karalistes.

            (18)  USDA, Biofuels Annual report (GAIN report), 2020. gada 29. jūnijs.

            (19)  Mikroekonomisko rādītāju pamatā ir ES28 dati, kas iekļauj datus par Apvienoto Karalisti. Pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju zemo pārdošanas apjomu Apvienotajā Karalistē (aptuveni 1,1 % no šo ražotāju vidējā pārdošanas apjoma Eiropas Savienībā PIP laikā), ar Apvienoto Karalisti saistīto darījumu ietekme uz konstatējumiem par kaitējumu šķiet minimāla, un tāpēc secinājumi par būtisku kaitējumu nebūtu mainījušies, ja tiktu izmantoti ES27 dati.

            (20)  2007. gada 1. aprīlis–2008. gada 31. marts.

            (21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

            (22)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

            I PIELIKUMS

                        Uzņēmuma nosaukums

                        Pilsēta

                           Taric papildu kods

                        AG Processing Inc.

                        Omaha

                        A942

                        Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

                        Birmingham

                        A940

                        American Made Fuels, Inc.

                        Canton

                        A940

                        Arkansas SoyEnergy Group

                        DeWitt

                        A940

                        Arlington Energy, LLC

                        Mansfield

                        A940

                        Athens Biodiesel, LLC

                        Athens

                        A940

                        Beacon Energy

                        Cleburne

                        A940

                        Biodiesel of Texas, Inc.

                        Denton

                        A940

                        BioDiesel One Ltd

                        Southington

                        A940

                        Buffalo Biodiesel, Inc

                        Tonawanda

                        A940

                        BullDog BioDiesel

                        Ellenwood

                        A940

                        Carbon Neutral Solutions, LLC

                        Mauldin

                        A940

                        Central Iowa Energy LLC

                        Newton

                        A940

                        Chesapeake Custom Chemical Corp.

                        Ridgeway

                        A940

                        Community Fuels

                        Stockton

                        A940

                        Delta BioFuels Inc.

                        Natchez

                        A940

                        Diamond Biofuels

                        Mazon

                        A940

                        Direct Fuels

                        Euless

                        A940

                        Eagle Creek Fuel Services, LLC

                        Baltimore

                        A940

                        Earl Fisher Bio Fuels

                        Chester

                        A940

                        East Fork Biodiesel LLC

                        Algona

                        A940

                        ECO Solutions, LLC

                        Chatsworth

                        A940

                        Ecogy Biofuels LLC

                        Tulsa

                        A940

                        ED&F Man Biofuels Inc.

                        New Orleans

                        A940

                        Freedom Biofuels Inc.

                        Madison

                        A940

                        Fuel & Lube, LLC

                        Richmond

                        A940

                        Fuel Bio

                        Elizabeth

                        A940

                        FUMPA Bio Fuels

                        Redwood Falls

                        A940

                        Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

                        Houston

                        A940

                        Geo Green Fuels LLC

                        Houston

                        A940

                        Georgia Biofuels Corp.

                        Loganville

                        A940

                        Green River Biodiesel, Inc.

                        Moundville

                        A940

                        Griffin Industries Inc.

                        Cold Spring

                        A940

                        High Plains Bioenergy

                        Guymon

                        A940

                        Huish Detergents Inc.

                        Salt Lake City

                        A940

                        Incobrasa Industries Ltd.

                        Gilman

                        A940

                        Independence Renewable Energy Corp.

                        Perdue Hill

                        A940

                        Indiana Flex Fuels

                        LaPorte

                        A940

                        Innovation Fuels Inc.

                        Newark

                        A940

                        Iowa Renewable Energy LLC

                        Washington

                        A940

                        Johann Haltermann Ltd.

                        Houston

                        A940

                        Lake Erie Biofuels LLC

                        Erie

                        A940

                        Leland Organic Corporation

                        Leland

                        A940

                        Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

                        Claypool

                        A940

                        Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

                        Claypool

                        A940

                        Memphis Biofuels, LLC

                        Memphis

                        A942

                        Middle Georgia Biofuels

                        East Dublin

                        A940

                        Middletown Biofuels LLC

                        Blairsville

                        A940

                        Musket Corporation

                        Oklahoma City

                        A940

                        New Fuel Company

                        Dallas

                        A940

                        North Mississippi Biodiesel

                        New Albany

                        A940

                        Northern Biodiesel, Inc.

                        Ontario

                        A940

                        Northwest Missouri Biofuels, LLC

                        St. Joseph

                        A940

                        Nova Biofuels Clinton County LLC

                        Clinton

                        A940

                        Nova Biosource

                        Senaca

                        A940

                        Organic Fuels Ltd.

                        Houston

                        A940

                        Organic Technologies

                        Coshocton

                        C482

                        Owensboro Grain Company LLC

                        Owensboro

                        A940

                        Paseo Cargill Energy, LLC

                        Kansas City

                        A940

                        Peach State Labs Inc.

                        Rome

                        A940

                        Perihelion Global, Inc.

                        Opp

                        A940

                        Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

                        Philadelphia

                        A940

                        Pinnacle Biofuels, Inc.

                        Crossett

                        A940

                        PK Biodiesel

                        Woodstock

                        A940

                        Pleasant Valley Biofuels, LLC

                        American Falls

                        A940

                        RBF Port Neches LLC

                        Houston

                        A940

                        Red Birch Energy, Inc.

                        Bassett

                        A940

                        Red River Biodiesel Ltd.

                        New Boston

                        A940

                        REG Ralston LLC

                        Ralston

                        A940

                        Renewable Energy Products, LLC

                        Santa Fe Springs

                        A940

                        Riksch BioFuels LLC

                        Crawfordsville

                        A940

                        Safe Renewable Corp.

                        Conroe

                        A940

                        Sanimax Energy Inc.

                        DeForest

                        A940

                        Scott Petroleum

                        Itta Bena

                        A942

                        Seminole Biodiesel

                        Bainbridge

                        A940

                        Soy Solutions

                        Milford

                        A940

                        SoyMor Biodiesel LLC

                        Albert Lea

                        A940

                        Sunshine BioFuels, LLC

                        Camilla

                        A940

                        TPA Inc.

                        Warren

                        A940

                        Trafigura AG

                        Stamford

                        A940

                        U.S. Biofuels Inc.

                        Rome

                        A940

                        United Oil Company

                        Pittsburgh

                        A940

                        Valco Bioenergy

                        Harlingen

                        A940

                        Vanguard Synfuels, LLC

                        Pollock

                        A940

                        Vinmar Overseas, Ltd

                        Houston

                        A938

                        Vitol Inc.

                        Houston

                        A940

                        Walsh Bio Diesel, LLC

                        Mauston

                        A940

                        Western Dubque Biodiesel LLC

                        Farley

                        A940

                        Western Iowa Energy LLC

                        Wall Lake

                        A940

                        Western Petroleum Company

                        Eden Prairie

                        A940

            II PIELIKUMS
            Šīs regulas 1. panta 3. punktā un 2. panta 2. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                        —

                        komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats,

                        —

                        šāds paziņojums:

                           “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos eksportam uz Eiropas Savienību pārdotos (apjoms) nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīnu gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, ir ražojis uzņēmums [uzņēmuma nosaukums un adrese] [Taric papildu kods] [attiecīgajā(-ajās) valstī(-īs)]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

            III PIELIKUMS
            Šīs regulas 3. panta 2. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                        —

                        komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats,

                        —

                        šāds paziņojums:

                           “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos eksportam uz Eiropas Savienību pārdotos (apjoms) nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīnu gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur satur 20 masas % vai mazāk tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, ir ražojis uzņēmums [uzņēmuma nosaukums un adrese] [Taric papildu kods] Amerikas Savienotajās Valstīs. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”