title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1361 (2015. gada 6. augusts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam, atceļ galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam

text:
               7.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 210/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1361
   (2015. gada 6. augusts),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam, atceļ galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Padomes Regulu (EK) Nr. 393/2009 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 3406 00 00 (Taric kods 3406000090) (“galīgie antidempinga pasākumi”).

               (2)

               Pasākumi ir nemainīga summa euro par vienu tonnu degvielas satura (parasti, bet ne obligāti, tauku, stearīna, parafīna vaska vai citu vasku veidā, ieskaitot dakti), proti, EUR 549,33 par tonnu degvielas.

               (3)

               Individuāli nemainīgi maksājumi tika noteikti šādiem ražotājiem eksportētājiem: Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd (EUR 321,83/t), Dalian Bright Wax Co., Ltd (EUR 171,98/t), Dalian Talent Gift Co., Ltd (EUR 367,09/t). Šādiem uzņēmumiem piemērotā maksājuma likme bija nulle: Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd, M.X., Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd, Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd un tā saistītais uzņēmums Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd un Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

               (4)

               Sākotnējā izmeklēšanā tika veikta atlase, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu vidējais maksājums neatlasītajiem ražotājiem, kas sadarbojās, tika noteikts EUR 345,86 apmērā par tonnu degvielas satura. Maksājums visiem pārējiem uzņēmumiem tika noteikts EUR 549,33 apmērā par tonnu degvielas satura.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (5)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija 2014. gada 14. februārī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam.

               (6)

               Pieprasījumu iesniedza 16 sveču ražotāji Savienībā (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu Savienības ražošanas kopējā apjoma.

               (7)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (8)

               Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2014. gada 14. maijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (9)

               Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Uz kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecināmo tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (10)

               Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, pārējos zināmos Savienības ražotājus, zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus, kuriem piemēro antidempinga pasākumus, nesaistītos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un ĶTR iestādes. Visām ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

         4.3.   Atlase

               (11)

               Atbilstīgi pamatregulas 17. pantam, ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju un iesaistīto Savienības nesaistīto importētāju šķietami lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu izskatīt, vai būtu jāveic atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas sazināties ar Komisiju un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar pārskatāmo ražojumu laika posmā no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam.

               (12)

               Atlases procedūrā 25 ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza derīgu informāciju un piekrita sadarboties izmeklēšanā. Tie aptvēra 36 % no visa importa Savienībā, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veica antidempinga maksājumiem pakļautie ĶTR uzņēmumi. Tā kā izmeklēšanā piekrita sadarboties salīdzinoši liels skaits ĶTR ražotāju eksportētāju, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu tika nolemts ierobežot izmeklējamo personu skaitu, veidojot izlasi, kurā ietilptu lielākais reprezentatīvais ražošanas un eksporta pārdošanas apjoms, ko atvēlētajā laikā iespējams reāli izmeklēt. Izveidotajā izlasē ietilpa četri ražotāji eksportētāji, kuri aptvēra 21 % no kopējā maksājumiem pakļauto uzņēmumu eksporta apjoma. To dati tika pārbaudīti apmeklējumos uz vietas.

               (13)

               Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm. Viens ražotājs eksportētājs, kurš bija iekļauts sākotnējā priekšlikumā, nolēma atsaukt sadarbību. Viens ražotājs eksportētājs lūdza to iekļaut izlasē, pamatojoties uz tā eksporta lielumu. Tika attiecīgi izveidota galīgā izlase.

               (14)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no viena Savienības importētāja. Tādēļ nesaistīto importētāju stāvokļa izmeklēšanai atlase nebija jāveic.

               (15)

               Kā paskaidrots 73. apsvērumā, izmeklēšanas sākotnējā posmā izmeklēšanā piekrita sadarboties 26 Savienības ražotāji vai ražotāju grupas. Ņemot vērā lielo skaitu ražotāju, kas sadarbojās, Komisija nolēma izmantot atlasi. Komisija izveidoja izlasi, kurā ietilpa lielākais reprezentatīvais ražošanas apjoms, ko atvēlētajā laikā iespējams reāli izmeklēt, ņemot vērā arī atrašanās vietu un dažādo ražojumu veidu pietiekamu aptvērumu. Izveidotajā izlasē bija septiņi uzņēmumi. Izlase tika uzskatīta par reprezentatīvu un aptvēra 37 % no lēstā kopējā sveču ražošanas apjoma Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (16)

               Ne paziņojumā par procedūras sākšanu paredzētajā termiņā, ne arī vēlāk izmeklēšanā nepieteicās un nepiedāvāja sadarboties neviens lietotājs.

               (17)

               Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Bolsius International (NL),

                                       —

                                          Vollmar GmbH (DE),

                                       —

                                          GIES Kerzen GmbH (DE) (5),

                                       —

                                          Promol Industria de Velas SA (PT),

                                       —

                                          Liljeholmens Stearinfabriks AB (SE),

                                       —

                                          Korona Candles S.A. (PL),

                                       —

                                          Spaas Kaarsen N.V. (BE);

                           b)

                           importētāji Savienībā:

                                       —

                                          Asda Stores Limited, Leeds (UK);

                           c)

                           eksportētāji ĶTR:

                                       —

                                          Beijing Candleman Candle Co Ltd, No 515 Yanfang Industrial Park, Fangshan District, 102413 Beijing,

                                       —

                                          Dalian Talent Gift co Ltd, Tangfang village Taiping country, 116200 Pulandian,

                                       —

                                          Shanghai Grand Industrial Co., Ltd, Rm.38-301,3/F,No.633 JiangChuan RD, Minhang District, 200240 Shanghai, kā arī

                                       —

                                          Zheijang Neeo Home decoration Co, Ltd, Chengjiang Industry Area, Huang Yan, 318020 Taizhou;

                           d)

                           ražotājs analogajā valstī:

                                       —

                                          Yankee Candle, South Deerfield, Massachusetts, ASV.

         5.   Informācijas izpaušana

               (18)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā izdarīti konstatējumi un secinājumi, un tās tika aicinātas sniegt piezīmes. Pēc informācijas izpaušanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Pieprasījuma iesniedzēju pārstāvis pieprasīja paskaidrojumus un papildu informāciju saistībā ar to ražotāju eksportētāju rīcību, kuriem piemēroja nulles maksājumu, izmantoto metodoloģiju, lai noteiktu ĶTR eksporta cenas uz citiem trešo valstu tirgiem, 29. apsvērumā minētās publiski pieejamās informācijas avotu un izvērtējumu par Savienības patēriņu sākotnējās izmeklēšanas laikā. Komisija sniedza paskaidrojumus un prasīto informāciju rakstveidā 2015. gada 27. maijā vai informācijas izpaušanas dokumentā.

               (19)

               Visām ieinteresētajām personām bija iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

               (20)

               Pēc pieprasījuma iesniedzēju pārstāvja lūguma 2015. gada 27. maijā notika sanāksme, kuru vadīja uzklausīšanas amatpersona. Sanāksmē pieprasījuma iesniedzēju pārstāvis apgalvoja, ka Komisijas konstatējumu pamatā ir nepietiekama analīze un/vai ka nav pierādījumu par ražotāju eksportētāju, kuriem piemēro nulles maksājumu, rīcību nākotnē. Pārstāvis arī apšaubīja cenu starpības aprēķinu rezultātus, Komisijas konstatējumus par ražošanas jaudu ĶTR un par Savienības tirgus pievilcību. Turklāt tika apgalvots, ka nekonfidenciālo dokumentu kopums nav pilnīgs un tajā ir zināmi trūkumi. Šie trūkumi tika nekavējoties novērsti.

               (21)

               2015. gada 2. jūnijā tika saņemtas piezīmes par informācijas izpaušanu un papildu paskaidrojumiem. Šīs piezīmes tika izskatītas un ņemtas vērā, ja tas tika uzskatīts par vajadzīgu.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (22)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes sveces, vaska sveces un līdzīgi ražojumi, izņemot kapu sveces un citus ārpus telpām lietojamus gaismekļus (“pārskatāmais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 3406 00 00 (Taric kods 3406000090).

               (23)

               Šajā pārskatīšanā “kapu sveces un citi ārpus telpām lietojami gaismekļi” ir sveces, vaska sveces un līdzīgi ražojumi, kuriem ir viena vai vairākas no šādām īpašībām:

                           —

                           to degviela satur vairāk nekā 500 ppm toluola,

                           —

                           to degviela satur vairāk nekā 100 ppm benzola,

                           —

                           to dakts diametrs ir vismaz pieci milimetri,

                           —

                           tie ir atsevišķi ievietoti plastmasas traukā ar vismaz 5 cm augstām vertikālām sienām.

               (24)

               Pārskatāmais ražojums ir pieejams visdažādākajos izmēros, veidolos un svarā, tas var būt balts vai krāsains gan pilnībā, gan tikai no ārpuses, smaržojošs vai nesmaržojošs un izrotāts vai neizrotāts. Virsma var būt gluda vai negluda. Sveces var atrasties stikla, keramikas vai alumīnija traukā. Pēc pircēju pieprasījuma var nodrošināt marķējumu un iepakojumu. Tomēr, neraugoties uz šīm atšķirībām, visiem pārskatāmā ražojuma veidiem ir vienādas ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie ir lielā mērā savstarpēji aizstājami. Tāpēc tiek uzskatīts, ka visas sveces, uz kurām attiecas šī izmeklēšana, ir viens un tas pats ražojums.

               (25)

               Aprakstītās īpašības var ietekmēt atsevišķas sveces cenu, taču ar pieejamo importa statistiku nav iespējams šo plašo klāstu aplūkot individuāli.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (26)

               Izmeklēšana apliecināja, ka ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam un/vai uz Savienības tirgu eksportētajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums.

               (27)

               Tāpēc Komisija nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (28)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings no ĶTR varētu turpināties.

         1.   Ievadpiezīmes

               (29)

               Dempinga turpināšanās iespējamības novērtējums pamatojās uz pienācīgi pārbaudītiem ieinteresēto personu sniegtajiem datiem, datiem termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, tos apvienojot ar datiem no citiem avotiem, piemēram, importa un eksporta tirdzniecības statistikas (Eurostat un ĶTR eksporta datubāzes), kā arī uz citu publiski pieejamu informāciju, piemēram, ASV Starptautiskās tirdzniecības komisijas un sveču ražotāju un tālākpārdevēju tīmekļa vietnes. Komisija izmantoja arī dalībvalstu sniegtu konfidenciālu informāciju saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu, lai veiktu personu sniegtās informācijas šķērspārbaudi un analizētu to ĶTR ražotāju eksportētāju, kuriem piemēro individuālo dempinga starpību, izcelsmes importa tendences.

               (30)

               Tā kā sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs analogajā valstī, Komisija izmantoja Savienības ražošanas nozares datus, lai noteiktu normālo vērtību. Šajā izmeklēšanā Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV) esošs ražotājs piekrita sadarboties un sniegt visu informāciju, kas vajadzīga normālās vērtības noteikšanai šajā izmeklēšanā, kā paskaidrots 31.–35. apsvērumā.

         2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

   2.1.   Normālā vērtība

   2.1.1.   Analogās valsts izvēle

               (31)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Brazīlija tika ieteikta kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu, taču piezīmes netika saņemtas. Tādēļ Komisija nosūtīja anketas zināmajiem ražotājiem Brazīlijā. Taču Brazīlijas ražotāji nesadarbojās.

               (32)

               Turklāt tika izpētītas sadarbības iespējas ar ražotājiem, kas atrodas tādās tirgus ekonomikas valstīs kā Argentīna, Kanāda, Čīle, Indija, Indonēzija, Izraēla, Malaizija, Jaunzēlande, Taivāna un Taizeme. Tomēr minēto valstu ražotāji nesadarbojās.

               (33)

               Lai atrastu iespējamo analogo valsti, Komisija izpētīja citus iespējamos informācijas avotus, proti, Eurostat un publiski pieejamo datubāzi, ko nodrošina ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija. Tika konstatēts, ka Savienības un ASV tirgi ir galvenie pasaules sveču tirgi un ka ASV produkcija tiek eksportēta arī uz Savienības tirgu.

               (34)

               Atbilstīgi informācijai ASV Valsts sveču asociācijas (NCA) tīmekļa vietnē ASV uzņēmējdarbību veic apmēram 400 sveču ražotāju, kopējais ražošanas apjoms ir ievērojams un šī valsts importē lielus apjomus pašu patēriņam. Tādēļ ASV šīs izmeklēšanas nolūkos tika uzskatīta par piemērotu analogo valsti.

               (35)

               Komisija lūdza NCA atbalstu, un viens ASV ražotājs atsaucās un piekrita sadarboties izmeklēšanā. Minētā ražotāja sniegtā informācija tika uzskatīta par pietiekamu un derīgu normālās vērtības noteikšanai šajā izmeklēšanā.

         2.1.2.   Normālās vērtības noteikšana

               (36)

               Normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Kā minēts 30. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz ASV ražotāja, kas sadarbojās, sniegtajiem datiem, kuri tika pārbaudīti uz vietas tā telpās.

               (37)

               Izmeklēšanā atklājās, ka ar svecēm saistītā uzņēmējdarbība ASV un ĶTR atšķiras. Piemēram, ASV ražotājs, kas sadarbojās, ir liels uzņēmums ar sarežģītu pārdošanas tīklu, un tas pārdod ierobežotu ražojuma veidu klāstu, ekskluzīvas smaržojošu sveču burciņas, par salīdzinoši augstām cenām (t. s. “smaržu tirgus”). Apjoma ziņā ASV ražotājs ir salīdzināms ar lielākajiem ĶTR ražotājiem, taču ražojumu klāsts ir citāds. ĶTR uzņēmumi galvenokārt ražo un pārdod visdažādākās tējas sveces un cilindra sveces, bet arī figūrsveces un nesmaržojošās sveces. Tāpat izmeklēšana apliecināja – kamēr ĶTR ražotāji galvenokārt pārdod vairumtirgotājiem, ASV ražotājs pārdošanu veic galvenokārt savā mazumtirdzniecības veikalu tīklā.

               (38)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par lietderīgu aprēķināt normālo vērtību saskaņā ar turpmāko.

               (39)

               Ražojuma veidi, ko analogās valsts ražotājs pārdod savā iekšzemes tirgū, tika salīdzināti ar tiem ražojuma veidiem, kurus ražo ĶTR un pārdod eksportam uz Savienību. Modeļiem, kuri izrādījās identiski vai tieši salīdzināmi, normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar turpmāko. Samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PV&A”), kuras radušās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanā tajā pašā tirdzniecības līmenī, un samērīga peļņa, proti, 6,5 % (šāds procents tika izmantots normālās vērtības noteikšanai sākotnējā izmeklēšanā), tika pieskaitīta analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, ražošanas izmaksām PIP laikā.

               (40)

               Citiem ražojuma veidiem, kas nebija salīdzināmi, normālā vērtība tika noteikta, pielāgojot ražošanas izmaksas, t. i., atskaitot stikla un smaržvielu izmaksas ASV. Tad tika pieskaitīta samērīgas PV&A un peļņa, kā paskaidrots 39. apsvērumā.

         2.2.   Eksporta cenas noteikšana

               (41)

               Atlasītie ražotāji eksportētāji savu eksporta pārdošanu uz Savienību veica tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz samaksāto vai maksājamo cenu, kas uzrādīta Eurostat importa statistikā.

               (42)

               Lai iegūtu EXW vērtību, šī vidējā eksporta cena CIF līmenī tika koriģēta, atņemot jo īpaši transportēšanas izmaksas.

         2.3.   Salīdzinājums un korekcijas

               (43)

               Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī.

               (44)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, attiecīgos un pamatotos gadījumos korekciju veidā tika pienācīgi ņemtas vērā transporta izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, termināļa un pārkraušanas izmaksas, kredīta izmaksas un komisijas maksas.

         2.4.   Dempinga starpība

               (45)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēts, ka viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ražojumu par dempinga cenām Savienībā nepārdeva. Vidējā dempinga starpība trim pārējiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas izteikta procentos no cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, bija apmēram 60 %.

         3.   Importa attīstība pasākumu atcelšanas gadījumā

   3.1.   Ievadpiezīme

               (46)

               Uzklausīšanā, kuru vadīja uzklausīšanas amatpersona, kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražotājus eksportētājus, kuriem pasākumus nepiemēro un par kuriem sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka tie nodarbojas ar dempingu, proti, Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co. Ltd un Qingdao King King Applied Chemistry Co., Ltd, būtu bijis jāiekļauj šajā termiņbeigu pārskatīšanā.

               (47)

               Komisija nosūtīja paziņojumu par procedūras sākšanu visām sākotnējās izmeklēšanas ieinteresētajām personām, tostarp ražotājiem eksportētājiem, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka tie nodarbojas ar dempingu, bet kuriem piemēro nulles maksājumu, jo tie nenodara kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Neviens no šiem ražotājiem eksportētājiem neiesniedza atlases veidlapu. Tādēļ tie izlasē nav iekļauti.

               (48)

               Turklāt Komisija informēja ieinteresētās personas par ĶTR ražotāju eksportētāju izlases priekšlikumu, un tām tādēļ bija iespēja sniegt piezīmes. Tomēr neviena no tām piezīmes nesniedza, un ĶTR ražotāju eksportētāju izlases reprezentativitāte netika apšaubīta. Tādēļ Komisija uzskata, ka par ierosināto izlasi ir saņemta piekrišana un ka izlase ir reprezentatīva sveču ražošanas nozarei ĶTR.

         3.2.   Ražošanas jauda ĶTR

               (49)

               Precīza informācija par sveču ražošanas jaudu valsts mērogā un iekšzemes patēriņu ĶTR nav publiski pieejama. Neviens no izmeklētajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem nespēja sniegt šādu informāciju. Patiesībā (saskaņā ar informāciju no viena atlasītā uzņēmuma izpilddirektora, kurš ir arī Ķīnas Ķīmiskās rūpniecības sveču nozares asociācijas viceprezidents) asociācija nevāc informāciju no tās locekļiem par ražošanu un patēriņu ĶTR.

               (50)

               Pieprasījuma iesniedzēji termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka ĶTR esot neizmantota ražošanas jauda, tomēr nesniedza nekādus pierādījumus. Viņi apgalvoja, ka sveču tirgus ĶTR joprojām ir tirgus niša (tirgus ir neliels) un ka ĶTR sveču ražošanas nozare galvenokārt orientējas uz eksportu. Pieprasījuma iesniedzēji uzskatīja, ka eksistē neizmantotas ražotnes, kuras var viegli atsākt darbību, jo tās priekšnosacījums ir galvenokārt nekvalificēta darbaspēka un parafīna pieejamība. Visbeidzot, viņi pamatoja šos apgalvojumus, atsaucoties uz secinājumiem 2010. gada turpināmības pārbaudes izmeklēšanā (6) attiecībā uz ASV pasākumiem pret ĶTR izcelsmes sveču importu.

               (51)

               Attiecībā uz apgalvojumu par neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR jānorāda, ka pārbaudes apmeklējumi atlasītajos uzņēmumos apliecināja – neraugoties uz maksājumiem, tie strādā ar pilnu jaudu un tiem nav neizmantotas ražošanas jaudas vai tā ir ļoti neliela. Tas liecina, ka ĶTR ražotāji eksportētāji ir pielāgojušies globālā pieprasījuma samazinājumam, kas saistāms ar finanšu krīzi. Jebkurā gadījumā to ĶTR ražotāju eksportētāju rīcība, kuriem pasākumus nepiemēro un kuru eksports uz ES attiecīgajā periodā samazinājās, norāda, ka patlaban nav stimulu no jauna iedarbināt, kā apgalvots, neizmantotās ražotnes.

               (52)

               Attiecībā uz ASV izmeklēšanu pret ĶTR svecēm būtu jānorāda, ka iepriekš minētais secinājums tika izdarīts 2010. gadā, tādēļ tas var arī nebūt piemērojams patreizējai situācijai.

               (53)

               Tādējādi, lai gan nevar izslēgt, ka īsā laikā ir iespējams atjaunot ražošanu, kurā nav vajadzīgas augstas tehnoloģijas, ir grūti droši secināt, cik liela neizmantotā jauda ir ĶTR.

               (54)

               Piezīmēs par informācijas izpaušanu kāda ieinteresētā persona norādīja, ka Komisija nav ieguvusi precīzu informāciju par ĶTR pieejamo ražošanas jaudu un atkārtoja iepriekš 50. apsvērumā minētos apgalvojumus, proti, ka ĶTR ir ļoti daudz sveču ražotāju un ka joprojām pastāv ražotnes, kurās nav vajadzīgas augstas tehnoloģijas un kuras var ātri atsākt darbību. Minētā persona norādīja, ka šis apgalvojums atbilst ASV Starptautiskās tirdzniecības komisijas (US ITC) (7) konstatējumiem izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes svecēm.

               (55)

               Komisija nenoliedz, ka ĶTR varētu būt neizmantota ražošanas jauda un ĶTR ražotāji varētu palielināt ražošanas apjomu. Pirmajā brīdī tas šķiet iespējams, ņemot vērā šīs ražošanas nozares struktūru un to, ka sveču ražošanā var izmantot nekvalificētu darbaspēku. Tomēr Komisija norāda – neraugoties uz konkurenci no ĶTR ražotājiem, kuriem pasākumus nepiemēro, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā spēja nostiprināt savas pozīcijas Savienības tirgū un konsolidēt savu ievērojamo tirgus daļu. Tāpat Komisija atgādina, ka pārbaudītie ražotāji eksportētāji, kuriem pasākumus piemēro, izmanto lielu daļu savas ražošanas jaudas, neraugoties uz pasākumiem. Saistībā ar to jāuzsver, ka pārbaudītie ĶTR ražotāji ir visas ĶTR sveču ražošanas nozares reprezentatīva izlase. Visbeidzot, četri no pieciem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuriem pasākumus nepiemēro, neguva nekādu labumu no konkurences priekšrocībām iepretim citiem ĶTR ražotājiem un nepalielināja eksportu uz ES, lai gan viņi, iespējams, varēja viegli izmantot ražotnes, kurās nav vajadzīgas augstas tehnoloģijas un var izmantot vienīgi nekvalificētu darbaspēku.

               (56)

               Tāpat jānorāda – US ITC 2010. gada konstatējums, ka ĶTR ražotāji var strauji palielināt esošo jaudu un ražošanas apjomu, ir balstīts vienīgi uz Valsts sveču asociācijas pieņēmumiem, kuri ir pretrunā šīs izmeklēšanas konstatējumiem, kā paskaidrots 49.–53. apsvērumā. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.

               (57)

               Ieinteresētā persona sniedza pierādījumus, kas it kā pamato neizmantotas jaudas esību. Tāpat šī persona apgalvoja, ka pēc antidempinga pasākumu beigšanās ĶTR visticamāk atgriezīsies ražotnes no Taizemes un Vjetnamas.

               (58)

               Personas iesniegtie pierādījumi neapliecināja ne to, ka ĶTR būtu neizmantota ražošanas jauda, ne arī tās apjomu. Turklāt apgalvojums par ražotnēm vispār netika pamatots.

         3.3.   Savienības tirgus pievilcība

               (59)

               ĶTR aizvien ir bijusi liels sveču eksportētājs pasaules tirgū. Apjoma ziņā Savienības tirgus ir pārliecinoši lielākais ĶTR sveču eksporta tirgus, proti, 30 % no visa ĶTR eksporta PIP laikā. Pat pēc maksājumu noteikšanas Savienība joprojām ir galvenais ĶTR eksporta tirgus.

               (60)

               Ņemot vērā to, kāda nozīme pirkšanas lēmumu pieņemšanā sveču tirgū ir cenu līmenim, sevišķi attiecībā uz tādiem standarta ražojumiem kā tējas sveces un cilindra sveces, jānorāda, ka ĶTR vidējās eksporta cenas uz galvenajiem trešo valstu tirgiem (piemēram, Austrāliju, Kanādu, Malaiziju, ASV, Japānu vai Jaunzēlandi) PIP laikā bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (8). Tādēļ ĶTR ražotājiem eksportētājiem nav ekonomiska stimula pasākumu atcelšanas gadījumā pārvirzīt savu eksportu uz Savienību.

               (61)

               Turklāt, spriežot pēc to ĶTR uzņēmumu rīcības, kuriem pasākumus nepiemēro, kuru vienības cena ir augstāka nekā Savienības ražošanas nozares cenas, kuri tieši konkurē ar Savienības ražošanas nozari un kuru tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās, nešķiet ticami, ka ĶTR ražotāji, kam maksājumus piemēro, pārdos savus ražojumus par cenām, kuras zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tikai tādēļ, lai atgūtu tirgus daļu.

               (62)

               Piezīmēs par informācijas izpaušanu kāda persona apgalvoja, ka ĶTR eksporta cenas uz trešām valstīm, īpaši Malaizijas tirgu, nevarot uzskatīt par izmantojamām, jo ievērojama daļa šīs tirdzniecības esot paredzēta Savienības tirgum. Tāpat šī persona apgalvoja, ka pasākumi tiek apieti.

               (63)

               Apgalvojums par Malaizijas tirgu nav balstīts uz pārbaudītiem pierādījumiem, tādēļ to nevar ņemt vērā. Tāpat pieejamā importa statistika liecina, ka importa apjoms no Malaizijas samazinās un šobrīd ir ļoti neliels. Tomēr jānorāda – kā minēts 60. apsvērumā, ĶTR vidējā eksporta cena uz trešām valstīm, tostarp Malaiziju, ir augstāka nekā Savienības ražošanas nozares cena. Tādējādi, pat ja šīs personas apgalvojumi būtu patiesi, šīs augstās cenas nevarētu nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Pierādījumi par citiem apiešanas veidiem nav pārliecinoši un ir pretrunā ar pieejamo importa statistiku.

               (64)

               Piezīmēs par informācijas izpaušanu kāda persona apgalvoja, ka nav lietderīgi salīdzināt ĶTR eksporta cenas uz galvenajiem trešo valstu tirgiem un ražotāju eksportētāju, kuriem pasākumus nepiemēro, vidējo cenu ar Savienības ražošanas nozares cenām, jo netiek ņemtas vērā iespējamās ražojumu klāsta atšķirības.

               (65)

               Jānorāda, ka šī persona nepamatoja apgalvojumu un nesniedza nekādu informāciju par iespējamām problēmām saistībā ar ražojumu klāstu un citām īpašībām, kas varētu būt svarīgas cenu analīzē. Pieejamā statistika uzrāda sveču ar konkrētu KN kodu eksportu/importu, un vidējā svērtā cena par kilogramu ir pieejama importa/eksporta datubāzēs. Komisija uzskata, ka vidējā cena par kilogramu ir labākais informācijas avots par eksporta/importa cenu līmeni, kādu iespējams gūt attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem.

               (66)

               Minētā persona arī norādīja, ka četri no pieciem ražotājiem eksportētājiem, kuriem nepiemēro pasākumus, nekonkurē ar Savienības ražošanas nozari, jo tie koncentrējas uz augstākā segmenta ražojumiem vai papildina savu Savienībā esošo mātesuzņēmumu produkciju. Tā pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka to ražotāju eksportētāju rīcība, kuriem nepiemēro pasākumus, pārskatīšanas izmeklēšanā neesot svarīga, jo tā nenorāda uz to eksportētāju rīcību, kam maksājumus piemēro un kas ir veikuši kaitējumu izraisošu dempingu pirms sākotnējiem pasākumiem pret standarta ražojumiem, kuri esot tas tirgus segments, kas tiktu visvairāk ietekmēts, ja pasākumi vairs netiktu piemēroti. Visbeidzot, šī pati persona norādīja, ka nav ņemts vērā šo uzņēmumu importa apjoms līdz 2011. gadam.

               (67)

               Tomēr šie apgalvojumi ir pretrunā izmeklēšanas konstatējumiem. Patiesībā, kā minēts 61. apsvērumā, Komisija uzskata, ka to ražotāju eksportētāju rīcības analīze, kuriem pasākumus nepiemēro, ir svarīga, jo īpaši, lai analizētu Savienības tirgus pievilcību. Kā norāda pati attiecīgā persona, daži ražotāji ražo standarta ražojumus, bet citi – augstākā segmenta ražojumus. Apjoma ziņā jāatgādina, ka četrus no pieciem uzņēmumiem, kuriem nepiemēro pasākumus, Komisija atlasīja sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz lielāko eksporta apjomu (9). Tas liecina, ka šie ražotāji uz Savienības tirgu eksportēja lielu ražojumu apjomu. Tā kā pret viņiem netika noteikti pasākumi, viņiem nebija stimula mainīt eksportējamo ražojumu klāstu, kā tas bija ražotājiem, pret kuriem pasākumus noteica. Tādēļ šo eksportētāju rīcība uzskatāma par tādu, kas atspoguļo ĶTR ražotāju, kuriem patlaban piemēro pasākumus, iespējamo rīcību nākotnē arī attiecībā uz tirgus segmentu, kuru raksturo standarta ražojumi, proti, cilindra sveces un tējas sveces. Kopš galīgo pasākumu noteikšanas šie ražotāji eksportētāji ir varējuši izmantot ievērojamas komerciālas priekšrocības salīdzinājumā ar pasākumiem pakļautajiem ražojumiem. Tomēr tika konstatēts, ka importa apjoms no diviem no pieciem ražotājiem ievērojami samazinājās, vēl diviem tas palika nemainīgs un tikai vienam no pieciem ražotājiem kopš sākotnējās izmeklēšanas IP (t. i., kopš 2007. gada) importa apjoms divkāršojās. Tādējādi var secināt, ka piecu ražotāju eksportētāju, kuriem piemēro nulles maksājumu, rīcība nesniedz pārliecinošu informāciju par Savienības tirgus pievilcību, jo četri no tiem nav guvuši labumu no sava labvēlīgākā stāvokļa, lai palielinātu eksporta apjomu uz Savienības tirgu.

               (68)

               Turklāt šī persona nesniedza nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka ražojumus, kurus pārdod lielo apjomu masu produkcijas tirgus segmentā, būtu jāuzskata par atšķirīgiem salīdzinājumā ar citiem tirgus segmentiem. Kā norādīts 26. apsvērumā un pamatīgi izskaidrots 24.–30. apsvērumā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1130/2008 (10), ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu, un 22.–27. apsvērumā Regulā (EK) Nr. 393/2009, izmeklēšana apliecināja, ka ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam un/vai uz Savienības tirgu eksportētajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums. Turklāt šī izmeklēšana attiecas uz visiem esošo pasākumu aspektiem, un tajā nevar pievērsties vienīgi šā tirgus apakšsegmentam, ņemot vērā citus apakšsegmentus.

               (69)

               Tādēļ šie apgalvojumi ir jānoraida.

         3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (70)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt – ja pasākumi zaudētu spēku, ĶTR eksports uz Savienību, kam patlaban piemēro antidempinga pasākumus, turpinātos par dempinga cenām. Tomēr nešķiet ticami, ka šis eksports atsāktos ievērojamā apjomā.

         D.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Ievadpiezīmes

               (71)

               Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskie rādītāji attiecīgajam periodam tika noteikti, analizēti un izskatīti, balstoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem. Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, balstoties uz datiem, kas tika savākti un pārbaudīti atlasīto Savienības ražotāju līmenī.

               (72)

               Turpmāk aprakstītie makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, krājumi, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, pašreizējās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējā cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un darbaspēka izmaksas.

         2.   Savienības ražošanas nozare

               (73)

               Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem, tika konstatēts, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražo liels skaits ražotāju, starp kuriem ir daudz mazu un nelielu ražotāju. Divdesmit seši Savienības ražotāji sniedza vispārējus datus par to ražošanas un pārdošanas apjomu. Daudzi Savienības ražotāji, lielākoties mazie uzņēmumi, izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc, pamatojoties uz atsevišķu uzņēmumu datiem, nebija iespējams precīzi noteikt kopējo Savienībā saražoto apjomu.

               (74)

               Rezultātā Savienībā saražotais apjoms tika aplēsts, izmantojot informāciju, kura tika sniegta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Tādējādi tika aplēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms PIP laikā ir apmēram 400 000 tonnu un Savienības ražotāju kopējais skaits ir apmēram 170. Tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

               (75)

               Kā norādīts 17. apsvērumā, tika atlasīti septiņi Savienības ražotāji un tie sniedza pieprasīto informāciju. Tiek lēsts, ka atlasītie uzņēmumi pārstāv ap 37 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma PIP laikā.

         3.   Patēriņš Savienībā

               (76)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz pārbaudītiem datiem par atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas apjomu Savienības tirgū, datiem, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pieprasījuma iesniedzēji, kā arī datiem par importu no trešām valstīm un no ĶTR, kas iegūti no Comext datubāzes.

               (77)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pamatā saglabājās nemainīgs. Tomēr jānorāda, ka patēriņš PIP ir daudz mazāks nekā sākotnējai izmeklēšanai noteiktajā izmeklēšanas periodā, kad tas bija apmēram 577 000 tonnu.

               (78)

               Piezīmēs par informācijas izpaušanu kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka patēriņš Savienībā sākotnējā izmeklēšanā ir ticis pārvērtēts. Tomēr šī persona piedalījās sākotnējā izmeklēšanā, bet tad šādu apgalvojumu neizvirzīja. Tāpēc apgalvojums ir jānoraida.

                  1. tabula

                  Patēriņš

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Patēriņš (tonnas)

                           439 478

                           403 608

                           429 046

                           443 906

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              92

                              98

                              101

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Comext dati.

         4.   Cenas, apjoms un tirgus daļa ĶTR izcelsmes importam Savienībā par dempinga cenām

   4.1.   Apjoms un tirgus daļa

               (79)

               ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa tika analizēta, Taric (Eiropas Savienības integrētais muitas tarifs) kodu līmenī ņemot vērā pieejamo importa statistiku un datus no 14. panta 6. punkta datubāzes. Jāatgādina, ka 5 ĶTR ražotājiem eksportētājiem piemēroja nulles maksājumu. To stāvoklis tiek analizēts atsevišķi pie importa, kam piemēro nulles maksājumu.

               (80)

               Attiecīgajā periodā importa Savienībā par dempinga cenām apjomam un tirgus daļai bija šādas tendences:

                  2. tabula

                  Attiecīgā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                              ĶTR

                           Importa apjoms (tonnas)

                           30 814

                           22 923

                           20 766

                           20 365

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              74

                              67

                              66

                           Tirgus daļa Savienības tirgū (%)

                           7,0

                           5,7

                           4,8

                           4,6

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              81

                              69

                              65

                           ĶTR izcelsmes importa daļa (%)

                           44

                           38

                           37

                           35

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              86

                              83

                              80

                           Visa importa daļa (%)

                           30

                           24

                           22

                           21

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              81

                              73

                              71

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze un Comext dati.

               (81)

               Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms samazinājās par 34 %. PIP laikā tas bija 35 % no visa ĶTR izcelsmes importa un 21 % no visa importa Savienības tirgū. Tomēr ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa saglabājās neliela (apmēram 4,6 %).

         4.2.   Cena

               (82)

               Kā norādīts turpmākajā tabulā, ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām vidējā cena palielinājās par 24 %.

                  3. tabula

                  Cenas importam par dempinga cenām

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                              ĶTR

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           2 708

                           3 301

                           3 272

                           3 352

                              Indekss (2009. g. = 100)

                              100

                              122

                              121

                              124

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

               (83)

               Cenu pieaugumu var skaidrot ar faktu, ka notika izmaiņas uz Savienības tirgu eksportēto ĶTR ražojumu klāstā. ĶTR eksportētāji, kuriem piemēroja pasākumus, eksportēja augstākas vērtības ražojumus vai ražojumus ar vairāk dekoratīvām funkcijām un zemāku degvielas saturu, proti, īpašās sveces. Tas ļāva ĶTR ražotājiem samazināt spēkā esošo pasākumu ietekmi un iekļūt tajā tirgus segmentā, kurā Savienības ražošanas nozares klātbūtne ir mazāka.

               (84)

               Eksportētāju, kuriem tika piemēroti visaugstākie maksājumi, Savienības tirgū PIP nebija.

         4.3.   Pārdošana par zemāku cenu

               (85)

               Lai analizētu pārdošanu par zemāku cenu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojumu veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģējot līdz EXW līmenim, tika salīdzinātas ar attiecīgajām par dempinga cenām veiktā importa vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam CIF līmenī, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar pēcimporta izmaksām. Salīdzinājums liecināja, ka PIP laikā pārskatāmā ražojuma imports nenotika par zemākām cenām kā Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr jānorāda, ka eksportētāji, kuriem piemēroja antidempinga maksājumus, galvenokārt importēja īpašās sveces, kā arī standarta sveces ar pievienotu apdari un dekorācijām, un tās kopumā ir dārgākas par pamata ražojuma veidiem, ko ražo atlasītie Savienības ražotāji, proti, cilindra svecēm un tējas svecēm.

               (86)

               Piezīmēs par informācijas izpaušanu kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijai būtu jānodala dažādie ražojuma veidi, ko ražo un pārdod Savienības tirgū. Pēc galīgo pasākumu noteikšanas ĶTR ražotāji, kuriem piemēroja pasākumus, mainīja savu rīcību tirgū un sāka pievērsties augstākā segmenta dārgākajiem ražojuma veidiem, piemēram, izrotātām un mākslinieciskām svecēm, smaržojošajām svecēm un svecēm stikla traukos, kamēr pamata ražojumi, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, joprojām ir tējas sveces un cilindra sveces.

               (87)

               Turklāt šī persona norādīja, ka attiecībā uz konkrētu ražojuma veidu, proti, baltām, nesmaržojošām tējas svecēm, kurš uzskatāms par salīdzināmu ar Savienības ražošanas nozares ražojumiem, Komisija bija konstatējusi, ka ĶTR ražotāji eksportētāji pārdeva savus ražojumus par cenām, kas ir par 6 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr, kā norādīts 85. apsvērumā, pārdošana par zemākām cenām tika noteikta, salīdzinot cenas visiem ražojuma veidiem, par kuriem ziņoja ĶTR ražotāji eksportētāji, proti, 26 ražojuma veidiem, ar cenām tiem ražojuma veidiem, par ko ziņoja Savienības ražošanas nozare. Šī izmeklēšana nevar aprobežoties tikai ar kādu konkrētu ražojuma veidu. Gluži pretēji, tajā jāanalizē pārskatāmais ražojums kopumā. Tādēļ šīs izmeklēšanas nolūkos ir svarīgi analīzes par to, vai notiek pārdošana par zemākām cenām, rezultāti vienīgi par attiecīgo ražojumu kopumā.

               (88)

               Jau sākotnējā izmeklēšanā tika norādīts, ka Savienības tirgū ir pieejami daudzi dažādi ražojuma veidi (11) un ka, lai gan Savienības ražotāji varētu ražot visus sveču veidus, tie vairāk pievērsās tādu standarta sveču veidu kā tējas sveču un cilindra sveču ražošanai. Tomēr iestādes sākotnējā izmeklēšanā secināja (12), ka sveces, ko ražo ĶTR un eksportē uz Savienību, sveces, ko ražo un pārdod ĶTR, un sveces, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir uzskatāmas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas nozīmē.

               (89)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Komisija apstiprina, ka analīzē par to, vai notiek pārdošana par zemākām cenām, tiek ņemts vērā tas, ka tirgū ir dažādi sveču veidi. Cenu salīdzinājums tādējādi notiek tādiem pašiem vai līdzīgiem ražojuma veidiem, kā tas bija arī sākotnējā izmeklēšanā (13). Šim nolūkam dažādajiem tirgū esošajiem sveču veidiem tiek radīti produkta kontroles numuri (PKN), un cenu salīdzinājums tiek veikts, pamatojoties uz tiem pašiem PKN.

               (90)

               Izmeklēšana apliecināja, ka atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji neveic pārdošanu par zemāku cenu, raugoties uz visu pārskatāmā ražojuma klāstu.

               (91)

               Jānorāda, ka tas, vai notiek pārdošana par zemāku cenu, jāaprēķina un jānovērtē visam līdzīgā ražojuma klāstam, tādēļ ir jānoraida apgalvojums, ka vienam PKN konstatēta pārdošana par zemāku cenu būtu jāattiecina uz aprēķina par pārdošanu par zemāku cenu rezultātiem kopumā.

         5.   ĶTR izcelsmes importa, kam piemēroja nulles maksājumu, apjoms, cenas un tirgus daļa

               (92)

               Attiecīgajā periodā importa uz Savienību, kam piemēroja nulles maksājumu, apjoma dinamika bija šāda:

                  4. tabula

                  Attiecīgā importa, kam piemēroja nulles maksājumu, apjoms un tirgus daļa

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                              ĶTR

                           Importa apjoms (tonnas)

                           38 744

                           37 584

                           35 877

                           37 197

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              97

                              93

                              96

                           Tirgus daļa (%)

                           8,8

                           9,3

                           8,4

                           8,4

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              106

                              95

                              95

                           ĶTR izcelsmes importa daļa (%)

                           56

                           62

                           63

                           65

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              112

                              114

                              116

                           Visa importa daļa (%)

                           37

                           39

                           38

                           39

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              106

                              101

                              103

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze un Comext dati.

               (93)

               Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa, kam piemēroja nulles maksājumu, apjoms samazinājās par 4 %. Šāds imports ir lielākā daļa, proti, PIP laikā divas trešdaļas, no ĶTR izcelsmes importa. Šajā izmeklēšanā Komisijas savāktā informācija liecināja, ka šie ražotāji eksportētāji pārdeva visu līdzīgo ražojumu kopumā un tādējādi tieši konkurēja ar Savienības ražošanas nozares ražotajiem pamata ražojuma veidiem (proti, tējas svecēm un cilindra svecēm). Šādu secinājumu apstiprina arī konstatējumi, kas aprakstīti 67. apsvērumā.

               (94)

               Attiecīgajā periodā cenas ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, kam piemēroja nulles maksājumu, palielinājās par 13 % un pārsniedza Savienības ražošanas nozares cenas.

                  5. tabula

                  Cenas importam, kam piemēroja nulles maksājumu

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                              ĶTR

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           2 171

                           2 536

                           2 462

                           2 452

                              Indekss (2009. g. = 100)

                              100

                              116,8

                              113,4

                              113,0

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

         6.   Imports no citām trešām valstīm

               (95)

               Turpmākajā tabulā parādīts, kā attiecīgajā periodā attīstījās imports no citām valstīm.

                  6. tabula

                  Imports no citām trešām valstīm

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Importa apjoms (tonnas)

                           34 084

                           34 647

                           38 388

                           38 924

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              102

                              113

                              114

                           Cena EUR/t

                           3 131

                           3 445

                           3 470

                           3 412

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              110,0

                              110,8

                              109,0

                           Tirgus daļa (%)

                           7,8

                           8,6

                           8,9

                           8,8

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              111

                              115

                              113

                              Avots:
                              Comext.

               (96)

               Imports no citām valstīm no 2011. gada līdz PIP pieauga par 13 %, tādējādi palielinot arī tirgus daļu no kopējā patēriņa par 1 procentu punktu, proti, no 7,8 % līdz 8,8 %. Tajā pašā periodā cenas palielinājās par 9 %.

         7.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (97)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (98)

               Kā norādīts 71. un 72. apsvērumā, lai veiktu kaitējuma analīzi, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli novērtē, pamatojoties uz tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, vienības vidējās cenas, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas.

         7.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (99)

               Turpmākā tabula liecina, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā attīstījās atbilstīgi patēriņam.

                  7. tabula

                  Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (tonnas)

                           397 824

                           345 484

                           385 992

                           413 079

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              87

                              97

                              104

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

               (100)

               Attiecīgajā periodā ražošanas jauda pakāpeniski palielinājās, un jaudas izmantojums šajā periodā kopumā saglabājās nemainīgs.

                  8. tabula

                  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Ražošanas jauda (tonnas)

                           677 422

                           696 014

                           721 898

                           726 768

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              103

                              107

                              107

                           Jaudas izmantojums (%)

                           59

                           50

                           53

                           57

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              85

                              91

                              97

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

         7.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

               (101)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms no 2011. gada līdz PIP pieauga par 3 %, un tas atspoguļojas šīs ražošanas nozares tirgus daļas pieaugumā.

                  9. tabula

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Apjoms (tonnas)

                           335 788

                           308 404

                           333 961

                           347 421

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              92

                              99

                              103

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

               (102)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieaugums atspoguļojas šīs ražošanas nozares tirgus daļas pieaugumā, liecinot, ka šīs ražošanas nozares klātbūtne tirgū ir nedaudz palielinājusies.

                  10. tabula

                  Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un izaugsme

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)

                           76

                           76

                           78

                           78

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              100

                              102

                              102

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

         7.3.   Nodarbinātība

               (103)

               Izmeklēšana apliecināja, ka pēc ražošanas apjoma pieauguma arī nodarbinātības tendence bija pozitīva. Tā rezultātā tika pieņemts darbā papildu darbaspēks. Tā kā nodarbinātības salīdzinošais pieaugums bija straujāks nekā ražošanas apjoma pieaugums, īslaicīgi samazinājās ražīgums, ko aprēķina kā izlaidi tonnās uz vienu nodarbināto personu.

                  11. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Nodarbināto skaits

                           5 727

                           5 697

                           6 008

                           6 275

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              99

                              105

                              110

                           Ražīgums (vienība/darbinieks)

                           69

                           61

                           64

                           66

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              87

                              92

                              95

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

         7.4.   Faktiskās dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (104)

               Kā norādīts 45. apsvērumā, ĶTR noteiktā vidējā dempinga starpība PIP laikā saglabājās liela. Tomēr kaitējuma rādītāju analīze sniedza pierādījumus par to, ka ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga.

         7.5.   Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas

               (105)

               No 2011. gada līdz PIP beigām atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītajiem pircējiem Savienībā pieauga par 7 %. Pieauga arī vidējās ražošanas izmaksas, bet tikai par 4 %, galvenokārt sakarā ar izejmateriālu un darbaspēka izmaksu pieaugumu.

                  12. tabula

                  Pārdošanas cenas un izmaksas

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t)

                           2 194

                           2 384

                           2 390

                           2 341

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              109

                              109

                              107

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           2 118

                           2 340

                           2 254

                           2 198

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              110

                              106

                              104

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.6.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (106)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi:

                  13. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Rentabilitāte (%)

                           3,4

                           1,8

                           5,7

                           6,1

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              53

                              165

                              177

                           Naudas plūsma

                           7 563 810

                           22 279 510

                           20 303 703

                           20 432 048

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              295

                              268

                              270

                           Ieguldījumi

                           19 981 640

                           15 994 425

                           13 007 612

                           19 924 243

                              Indekss (2011.g. = 100)

                              100

                              80

                              65

                              100

                           Ienākums no ieguldījumiem (%)

                           1,8

                           – 0,5

                           4,8

                           5,4

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              – 26,9

                              271,2

                              304,2

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (107)

               Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, peļņu pirms nodokļiem no pārskatāmā ražojuma EXW pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Atlasīto Savienības ražotāju veiktā pārdošana attiecīgajā periodā bija rentabla. Rentabilitātes līmenis nesasniedza mērķa peļņu 6,5 % apmērā, ko ražošanas nozare varētu sagaidīt normālos konkurences apstākļos, ja nav importa par dempinga cenām. Šāda mērķa peļņa tika noteikta arī sākotnējā izmeklēšanā.

               (108)

               Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt finansiālu stabilitāti, ko apliecina naudas plūsmas attīstība attiecīgajā periodā, ļaujot nozarei daļēji pašfinansēt jaunus ieguldījumus. Ieguldījumu līmenis ir vairāk nekā divkāršojies, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares līmeni sākotnējās izmeklēšanas IP (proti, 2007. gadu). Tas liecina, ka nozare spēj piesaistīt nepieciešamo kapitālu.

               (109)

               Ienākums no ieguldījumiem arī ir uzlabojies un lielā mērā atspoguļo rentabilitātes attīstību attiecīgajā periodā.

         7.7.   Krājumi

               (110)

               Krājumi attiecīgajā periodā lielā mērā saglabājās nemainīgi, proti, 16–17 % no atlasīto uzņēmumu ražošanas apjoma. Šādu salīdzinoši augstu krājumu līmeni, lai gan tas ir zemāks nekā sākotnējā izmeklēšanā, var skaidrot ar pārskatāmā ražojuma sezonalitāti, un tas ir saistīts arī ar mazumtirgotāju stratēģiju apmierināt vajadzības, veicot pasūtījumus katru reizi atsevišķi.

                  14. tabula

                  Krājumi perioda beigās

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (tonnas)

                           25 392

                           22 404

                           23 333

                           24 493

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              88

                              92

                              96

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.8.   Darbaspēka izmaksas

               (111)

               Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 6 %.

                  15. tabula

                  Darbaspēka izmaksas

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

                           20 769

                           20 939

                           21 351

                           21 966

                              Indekss (2011. g. = 100)

                              100

                              101

                              103

                              106

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         8.   Secinājums par Savienības ražošanas nozares stāvokli

               (112)

               Šīs izmeklēšanas konstatējumi liek secināt, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis uzrāda atkopšanās pazīmes. Virkne rādītāju, piemēram, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, pārdošanas cenas, tirgus daļa un nodarbinātība, ir attīstījušies pozitīvi. Turklāt ir uzlabojušies arī tādi snieguma rādītāji kā rentabilitāte un naudas plūsma. Tas liek secināt, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā un jo īpaši PIP laikā nav nodarīts būtisks kaitējums.

         E.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīme

               (113)

               Kā norādīts 112. apsvērumā, PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai tas, ka spēkā esošos pasākumus vairs nepiemērotu, varētu izraisīt kaitējuma atkārtošanos. Šajā nolūkā tika analizēta ĶTR izcelsmes importa iespējamā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.

               (114)

               Analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības tirgus patēriņa tendencei, neizmantotajai jaudai, tirdzniecības plūsmām un Savienības tirgus pievilcībai, kā arī ĶTR ražotāju cenu noteikšanas praksei gan ES, gan trešo valstu tirgos.

         2.   Patēriņš Savienībā

               (115)

               Izmeklēšana apliecināja, ka patēriņš Savienībā kopumā saglabājās nemainīgs un ka Savienības tirgū importē visdažādākos pārskatāmā ražojuma veidus. Attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām apjoms samazinājās par 34 %. Vienlaikus par 4 % samazinājās arī imports no ĶTR uzņēmumiem, kuriem nepiemēroja pasākumus.

         3.   Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas, Savienības tirgus pievilcība un ĶTR eksportētāju cenu noteikšanas prakse

               (116)

               Kā minēts 49. līdz 58. apsvērumā, nekas neliecina par to, ka ĶTR būtu ievērojama neizmantota ražošana vai neizmantota jauda. Turklāt Savienības tirgus nešķiet īpaši pievilcīgs ĶTR eksportētājiem, neraugoties uz tā izmēru. Lai gan ĶTR izcelsmes imports veido lielāko daļu importa Savienībā, cenas ĶTR eksportam par dempinga cenām ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas īpaši sakāms par cenām, ko nosaka tie ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem pasākumus nepiemēroja un kuri atrodas tiešākā konkurencē ar Savienības ražotājiem; konkurence tur ir saistīta gandrīz vienīgi ar cenu. Šie ĶTR eksportētāji attiecīgajā periodā turpināja Savienības tirgū pārdot līdzīgus vai pat mazākus apjomus un necentās palielināt savu tirgus daļu. Turklāt, kā minēts 61. apsvērumā, ĶTR vidējās eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādēļ ĶTR ražotājiem eksportētājiem nešķiet vilinoši pārvirzīt savu eksportu no trešām valstīm uz Savienību, ja pasākumi tiktu atcelti.

               (117)

               Piezīmēs par informācijas izpaušanu kāda ieinteresētā persona norādīja, ka Savienības tirgus esot lielākais atvērtais sveču tirgus pasaulē un ka tādēļ esot neticams apgalvojums, ka Savienības tirgus nebūtu pievilcīgs, ja pasākumi tiktu atcelti. Turklāt šī persona apgalvo, ka ĶTR eksportētāji īsteno dažādas apiešanas shēmas un ka pēc informācijas izpaušanas ĶTR sveču ražotāji un tirgotāji ir izsūtījuši virkni piedāvājumu Eiropas tirgotājiem un ražotājiem. Viss minētais liecinot, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs ĶTR eksportētājiem.

               (118)

               Tomēr, analizējot ražotāju eksportētāju, kuriem pasākumus nepiemēroja, importa attīstību pēdējos piecos gados, var konstatēt ka to importa apjoms kopš pasākumu noteikšanas nav ievērojami palielinājies. Turklāt četri no pieciem šiem ražotājiem eksportētājiem ir piedzīvojuši eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību samazināšanos salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas IP. Tikai viens ražotājs eksportētājs šajā periodā ir palielinājis eksporta pārdošanu. Tādēļ lielākā daļa ĶTR ražotāju eksportētāju, kuriem nepiemēroja pasākumus, neizmantoja komerciālās priekšrocības, kādas tiem bija iepretim citiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuriem maksājumus piemēroja, lai palielinātu pārdošanas apjomu. Neraugoties uz atsevišķiem pierādījumiem par piedāvājumiem, ko izteikuši tirgotāji, pieejamie pierādījumi, kas aprakstīti 59. līdz 69. apsvērumā, liecina, ka Savienības tirgus nešķiet īpaši pievilcīgs.

         4.   Secinājums

               (119)

               Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, par galvenajām patēriņa tendencēm Savienības tirgū, ĶTR ražotāju eksportētāju, kuriem pasākumus nepiemēroja, rīcību tirgū, ĶTR eksporta uz trešām valstīm cenu līmeni un Savienības tirgus mēreno pievilcību, Komisija secina, ka tad, ja esošie pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamība nepastāv.

         F.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (120)

               Tā kā ir secināts, ka nav iespējama kaitējuma atkārtošanās, konstatējumi par Savienības interesēm nav vajadzīgi.

         G.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (121)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ieteikt, ka spēkā esošie pasākumi būtu jāatceļ. Pēc minētās informācijas izpaušanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

               (122)

               No iepriekš minētā izriet, ka atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam konkrētu ĶTR izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 393/2009, būtu jāatceļ un procedūra jāizbeidz.

               (123)

               Komiteja, kura izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktam, nesniedza atzinumu par pasākumu atcelšanu, kas paredzēta šajā regulā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek atcelti galīgie antidempinga maksājumi, importējot konkrētas ĶTR izcelsmes sveces, vaska sveces un līdzīgus ražojumus, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 3406 00 00 (Taric kods 3406000090), un procedūra attiecībā uz šo importu tiek izbeigta.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 6. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 2009. gada 11. maija Regula (EK) Nr. 393/2009, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam (OV L 119, 14.5.2009., 1. lpp.).

      (3)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 270, 19.9.2013., 11. lpp.).

      (4)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanu antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam (OV C 144, 14.5.2014., 14. lpp.).

      (5)  Gies, Promol un Liljeholmens ir daļa no Group ALG (ALG Holding A.B.)

      (6)  US International Trade Commission, investigation on “Petroleum Wax Candles from China”, No. 731-TA-282 (Third Review).

      (7)  US International Trade Commission, investigation on “Petroleum Wax Candles from China”, No. 731-TA-282 (Third Review), 14. lpp.

      (8)  COMTRADE datubāze: http://comtrade.un.org/data/

      (9)  Regulas (EK) Nr. 1130/2008 38. apsvērums, kas apstiprināts Regulas (EK) Nr. 393/2009 28. apsvērumā.

      (10)  Komisijas 2008. gada 14. novembra Regula (EK) Nr. 1130/2008, ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam (OV L 306, 15.11.2008., 22. lpp.).

      (11)  Regulas (EK) Nr. 1130/2008 18. apsvērums, kas apstiprināts Regulas (EK) Nr. 393/2009 21. apsvērumā.

      (12)  Regulas (EK) Nr. 393/2009 27. apsvērums.

      (13)  Regulas (EK) Nr. 1130/2008 106. apsvērums, kas apstiprināts Regulas (EK) Nr. 393/2009 88. apsvērumā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1511 (2017. gada 30. augusts), ar ko Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metilciklopropēns, beta-ciflutrīns, hlortalonils, hlortolurons, cipermetrīns, daminozīds, deltametrīns, dimetēnamīds-P, flufenacets, flurtamons, forhlorfenurons, fostiazāts, indoksakarbs, iprodions, MCPA, MCPB, siltiofams, tiofanātmetils un tribenurons (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               31.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 224/115

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1511
   (2017. gada 30. augusts),
   ar ko Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metilciklopropēns, beta-ciflutrīns, hlortalonils, hlortolurons, cipermetrīns, daminozīds, deltametrīns, dimetēnamīds-P, flufenacets, flurtamons, forhlorfenurons, fostiazāts, indoksakarbs, iprodions, MCPA, MCPB, siltiofams, tiofanātmetils un tribenurons
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļa nosaka darbīgās vielas, ko uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

               (2)

               Apstiprinājuma periodi darbīgajām vielām beta-ciflutrīnam, deltametrīnam, dimetēnamīdam-P, flufenacetam, flurtamonam, fostiazātam, iprodionam un siltiofamam pēdējo reizi tika pagarināti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/950 (3). Minēto vielu apstiprinājuma darbība beigsies 2017. gada 31. oktobrī.

               (3)

               Apstiprinājuma periodi darbīgajām vielām 1-metil-ciklopropēnam, hlortalonilam, hlortoluronam, cipermetrīnam, daminozīdam, forhlorfenuronam, indoksakarbam, tiofanātmetilam un tribenuronam tika pagarināti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 533/2013 (4). Minēto vielu apstiprinājuma darbība beigsies 2017. gada 31. oktobrī.

               (4)

               Apstiprinājuma periodi darbīgajām vielām MCPA un MCPB tika pagarināti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 762/2013 (5). Minēto vielu apstiprinājuma darbība beigsies 2017. gada 31. oktobrī.

               (5)

               Apstiprinājuma atjaunošanas pieteikumi 2., 3. un 4. apsvērumā uzskaitītajām vielām tika iesniegti saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (6).

               (6)

               Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ vielu novērtēšana ir aizkavējusies, minēto darbīgo vielu apstiprinājums, visticamāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu. Tādēļ to apstiprinājuma periodi ir jāpagarina.

               (7)

               Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā izvirzīto mērķi, gadījumos, kad Komisija pieņem regulu, kurā noteikts, ka kādai šīs regulas pielikumā minētajai darbīgajai vielai apstiprinājums nav atjaunots, jo nav izpildīti apstiprinājuma kritēriji, Komisija termiņa beigas nosaka vai nu tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai regulas spēkā stāšanās datumā, izvēloties attiecīgo vēlāko datumu, ja vien darbīgās vielas apstiprinājums nav atjaunots. Kas attiecas uz gadījumiem, kad Komisija pieņem regulu, kurā paredzēta šīs regulas pielikumā minētas darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana, Komisija atbilstoši apstākļiem centīsies noteikt agrāko iespējamo piemērošanas datumu.

               (8)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011.

               (9)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 30. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2016. gada 15. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2016/950, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām 2,4-DB, beta-ciflutrīns, ciazofamīds, Coniothyrium minitans celmam CON/M/91-08 (DSM 9660), deltametrīns, dimetēnamīds-P, etofumezāts, fenamidons, flufenacets, flurtamons, foramsulfurons, fostiazāts, imazamokss, iprodions, izoksaflutols, jodsulfurons, karfentrazonetils, linurons, maleīnhidrazīds, mezotrions, oksasulfurons, pendimetalīns, pikoksistrobīns, siltiofams un trifloksistrobīns (OV L 159, 16.6.2016., 3. lpp.).

      (4)  Komisijas 2013. gada 10. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 533/2013, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metil-ciklopropēnam, hlortalonilam, hlortoluronam, cipermetrīnam, daminozīdam, forhlorfenuronam, indoksakarbam, tiofanātmetilam un tribenuronam (OV L 159, 11.6.2013., 9. lpp.).

      (5)  Komisijas 2013. gada 7. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 762/2013, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām hlorpirifosam, hlorpirifosmetilam, mankocebam, manebam, MCPA, MCPB un metirāmam (OV L 213, 8.8.2013., 14. lpp.).

      (6)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

      PIELIKUMS
      Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza šādi:

                  1)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 40. ierakstu par deltametrīnu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  2)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 48. ierakstu par beta-ciflutrīnu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  3)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 50. ierakstu par iprodionu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  4)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 64. ierakstu par flurtamonu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  5)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 65. ierakstu par flufenacetu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  6)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 67. ierakstu par dimetēnamīdu-P datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  7)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 69. ierakstu par fostiazātu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  8)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 70. ierakstu par siltiofamu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  9)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 101. ierakstu par hlortalonilu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  10)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 102. ierakstu par hlortoluronu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  11)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 103. ierakstu par cipermetrīnu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  12)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 104. ierakstu par daminozīdu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  13)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 105. ierakstu par tiofanātmetilu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  14)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 106. ierakstu par tribenuronu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  15)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 107. ierakstu par MCPA datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  16)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 108. ierakstu par MCPB datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  17)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 117. ierakstu par 1-metilciklopropēnu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  18)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 118. ierakstu par forhlorfenuronu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”;

                  19)

                  sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” attiecībā uz 119. ierakstu par indoksakarbu datumu aizstāj ar “2018. gada 31. oktobris”.