title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1501 (2015. gada 8. septembris) par sadarbspējas sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 12. panta 8. punktu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               9.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 235/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1501
   (2015. gada 8. septembris)
   par sadarbspējas sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 12. panta 8. punktu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regulu (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (1), un jo īpaši tās 12. panta 8. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (ES) Nr. 910/2014 12. panta 2. punktā noteikts, ka jāizveido sadarbspējas sistēma, lai panāktu saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu izziņoto valsts elektroniskās identifikācijas shēmu sadarbspēju.

               (2)

               Dalībvalstu elektroniskās identifikācijas shēmu savstarpējā savienošanā galvenā nozīme ir mezgliem. To nozīme ir izskaidrota dokumentos par Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (2), ieskaitot “eIDAS mezgla” funkcijas un komponentus.

               (3)

               Ja dalībvalsts vai Komisija nodrošina programmatūru, kas ļauj autentifikāciju veikt mezglam, kurš darbojas citā dalībvalstī, persona, kura piegādā un atjaunina autentificēšanas mehānismā izmantojamo programmatūru, var ar personu, kura mitina attiecīgo programmatūru, vienoties par to, kā tiks pārvaldīta autentifikācijas mehānisma darbība. Tāda vienošanās nedrīkstētu radīt mitinātājam nesamērīgas tehniskas prasības vai izmaksas (kā atbalsta, pienākumu izpildes, mitināšanas un citas izmaksas).

               (4)

               Cik vajadzīgs sadarbspējas sistēmas īstenošanai, Komisija varētu sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt papildu tehniskās specifikācijas ar sīkāku informāciju par tehniskajām prasībām, kā noteikts šajā regulā, it īpaši, ņemot vērā Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/296 (3) 14. panta d) punktā minētā Sadarbības tīkla atzinumus. Tādas specifikācijas būtu jāizstrādā kā daļa no digitālo pakalpojumu infrastruktūras, ko nosaka Regula (ES) Nr. 1316/2013, kurā paredzēti elektroniskās identifikācijas elementa praktiskās īstenošanas līdzekļi.

               (5)

               Šajā regulā izklāstītās tehniskās prasības būtu jāpiemēro arī tad, ja mainītos tehniskās specifikācijas, ko izstrādā saskaņā ar šās regulas 12. pantu.

               (6)

               Nosakot sadarbspējas sistēmas darbības kārtību, kas izklāstīta šajā regulā, vislielākajā mērā ir ņemti vērā lielapjoma eksperimentālais projekts STORK un tā izstrādātās specifikācijas un Eiropas publisko pakalpojumu Eiropas sadarbspējas satvara principi un jēdzieni.

               (7)

               Vislielākajā mērā ir ņemti vērā dalībvalstu sadarbības rezultāti.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 48. pantu izveidotā komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets
   Šī regula nosaka sadarbspējas sistēmas tehniskās un darbības prasības, lai nodrošinātu to elektroniskās identifikācijas shēmu sadarbspēju, par kurām dalībvalstis paziņo Komisijai.
   Minētajās prasībās galvenokārt ietilpst:

               a)

               minimālās tehniskās prasības, kas attiecas uz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 8. pantu elektroniskās identifikācijas shēmu ietvaros izziņoto elektroniskās identifikācijas līdzekļu uzticamības līmeņiem un valstu uzticamības līmeņu attiecināšanu, kā izklāstīts 3. un 4. pantā;

               b)

               sadarbspējas minimālās tehniskās prasības, kā izklāstīts 5. un 8. pantā;

               c)

               personas identifikācijas datu minimālais kopums, kas unikāli apzīmē fizisku vai juridisku personu, kā izklāstīts 11. pantā un pielikumā;

               d)

               kopīgi darbības drošības standarti, kā noteikts 6., 7., 9. un 10. pantā;

               e)

               strīdu izšķiršanas kārtība, kā noteikts 13. pantā.

         2. pants
   Definīcijas
   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “mezgls” ir savienojuma punkts, kas ir elektroniskās identifikācijas sadarbspējas arhitektūras sastāvdaļa un ir iesaistīts personu pārrobežu autentifikācijā, un spēj pazīt un apstrādāt vai pārsūtīt sūtījumus citiem mezgliem, ļaujot vienas dalībvalsts elektroniskās identifikācijas infrastruktūrai saskarnēt ar citu dalībvalstu elektroniskās identifikācijas infrastruktūrām;

               2)

               “mezgla operators” ir vienība, kam ir pienākums nodrošināt mezgla pareizu un drošu darbošanos savienojuma punkta funkcijā.

         3. pants
   Minimālās tehniskās prasības, kas attiecas uz uzticamības līmeņiem
   Minimālās tehniskās prasības, kas attiecas uz uzticamības līmeņiem, ir noteiktas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/1502 (4).
   4. pants
   Valstu uzticamības līmeņu attiecināšana
   Izziņoto elektroniskās identifikācijas shēmu valsts uzticamības līmeņu attiecināšanā ievēro prasības, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/1502. Attiecināšanas rezultātus paziņo Komisijai, izmantojot paziņojuma veidni, kas dota Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/1505 (5).
   5. pants
   Mezgli
   1.   Mezglam vienā dalībvalstī jāspēj savienoties ar citu dalībvalstu mezgliem.
   2.   Mezgliem jāspēj ar tehniskiem līdzekļiem atšķirt publiskā sektora iestādes no citām atkarīgajām pusēm.
   3.   Dalībvalsts pieņemts šajā regulā noteikto tehnisko prasību īstenojums neuzliek nesamērīgas tehniskas prasības un izmaksas citām dalībvalstīm, lai tās spētu sadarboties ar pirmās dalībvalsts īstenojumu.
   6. pants
   Datu privātums un konfidencialitāte
   1.   Apmaiņas datu privātuma aizsardzību un konfidencialitāti un datu integritātes saglabāšanu starp mezgliem nodrošina, izmantojot labākos pieejamos tehniskos risinājumus un aizsardzības praksi.
   2.   Mezgli neglabā personas datus, izņemot 9. panta 3. punktā noteiktajam mērķim.
   7. pants
   Datu integritāte un autentiskums sakariem
   Sakariem starp mezgliem jānodrošina datu integritāte un autentiskums, lai būtu drošība, ka visi pieprasījumi un atbildes ir autentiski un nav viltoti. Šim nolūkam mezgli izmanto risinājumus, kas ir sekmīgi izmantoti pārrobežu operatīvās sadarbības vajadzībām.
   8. pants
   Ziņojuma formāts sūtīšanai
   Sintaksei mezgli izmanto parastus ziņojumu formātus, kas balstīti uz standartiem, kuri jau vairākas reizes ir izmantoti dalībvalstu saziņā un izrādījušies noderīgi operatīvās sadarbības vidē. Sintakse ļauj:

               a)

               pienācīgi apstrādāt personas identifikācijas datu minimālo kopumu, kas unikāli apzīmē fizisku vai juridisku personu;

               b)

               pienācīgi apstrādāt elektroniskās identifikācijas līdzekļa uzticamības līmeni;

               c)

               atšķirt publiskā sektora struktūras no citām atkarīgajām pusēm;

               d)

               elastīgi apmierināt papildu atribūtu vajadzības, kas attiecas uz identifikāciju.

         9. pants
   Drošības informācijas un metadatu pārvaldība
   1.   Mezgla operators mezgla pārvaldības metadatus sūta standartizētā mašīnapstrādājamā veidā, aizsargātus un uzticamus.
   2.   Automātiski izgūst vismaz drošībai svarīgos parametrus.
   3.   Mezgla operators glabā datus, kas incidenta gadījumā ļauj rekonstruēt ziņojumu apmaiņas secību, lai noteiktu incidenta vietu un raksturu. Datus uzglabā valsts prasībām atbilstošu laiku, un tie sastāv no vismaz šādiem elementiem:

               a)

               mezgla identifikācija;

               b)

               ziņojuma identifikācija;

               c)

               ziņojuma datums un laiks.

         10. pants
   Informācijas uzticamība un drošības standarti
   1.   To mezglu mezgla operatori, kuros nodrošina autentificēšanu, pierāda, ka attiecībā uz mezgliem, kuri piedalās sadarbspējas sistēmā, mezgls atbilst standarta ISO/IEC 27001 prasībām ar sertifikāciju vai līdzvērtīgu novērtēšanas metodi, vai saskanību ar valsts tiesību aktiem.
   2.   Drošības kritiskos atjauninājumus mezgla operatori palaiž bez nepamatotas kavēšanās.
   11. pants
   Personas identifikācijas dati
   1.   Personas identifikācijas datu minimālais kopums, kas unikāli apzīmē fizisku vai juridisku personu, izmantošanā pārrobežu sadarbībai atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām.
   2.   Fiziskas personas, kura pārstāv juridisku personu, minimālais datu kopums izmantošanā pārrobežu sadarbībai ietver pielikumā uzskaitīto fizisko un juridisko personu atribūtu kombināciju.
   3.   Datus nosūta ar oriģināla rakstzīmēm un attiecīgos gadījumos transliterē latīņu alfabētā.
   12. pants
   Tehniskās specifikācijas
   1.   Cik vajadzīgs sadarbspējas sistēmas īstenošanai, Sadarbības tīkls, kas izveidots ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/296, var saskaņā ar tā 14. panta d) punktu pieņemt atzinumus par nepieciešamību izstrādāt tehniskās specifikācijas. Tādās tehniskajās specifikācijās sniedz sīkākas ziņas par tehniskajām prasībām, kas noteiktas šajā regulā.
   2.   Saskaņā ar 1. punktā minēto atzinumu Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā tehniskās specifikācijas kā daļu no Regulas (ES) Nr. 1316/2013 digitālo pakalpojumu infrastruktūras.
   3.   Sadarbības tīkls saskaņā ar Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/296 14. panta d) punktu sniedz atzinumu, kurā izvērtē, vai un kādā mērā tehniskās specifikācijas, kas izstrādātas saskaņā ar 2. punktu, atbilst 1. punktā minētajā atzinumā apzinātajai vajadzībai vai šajā regulā izklāstītajām prasībām. Tas var ieteikt dalībvalstīm tehniskās specifikācijas ņemt vērā sadarbspējas sistēmas īstenošanā.
   4.   Komisija nodrošina īstenošanas etalonu kā paraugu tehnisko specifikāciju interpretācijai. Dalībvalstis var piemērot šo īstenošanas etalonu vai izmantot to par paraugu, izmēģinot citus tehnisko specifikāciju īstenošanas veidus.
   13. pants
   Strīdu izšķiršana
   1.   Ja iespējams, visus strīdus, kas saistīti ar sadarbspējas sistēmu, attiecīgās dalībvalstis atrisina sarunās.
   2.   Ja nav panākts risinājums saskaņā ar 1. punktu, strīdu piekrīt izšķirt ar Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/296 12. pantu izveidotajam Sadarbības tīklam saskaņā ar tā reglamentu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 8. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 24. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/296, ar ko nosaka procesuālo kārtību dalībvalstu sadarbībai elektroniskās identifikācijas jomā, kā paredzēts 12. panta 7. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū (OV L 53, 25.2.2015., 14. lpp.).

      (4)  Komisijas 2015. gada 8. septembra Īstenošanas regula (ES) 2015/1502, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 8. panta 3. punktu nosaka elektroniskās identifikācijas līdzekļu uzticamības līmeņu minimālās tehniskās specifikācijas un procedūras (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 7. lappusi).

      (5)  Komisijas 2015. gada 8. septembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1505, kurā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 22. panta 5. punktu izklāstītas tehniskās specifikācijas un formāti, kas attiecas uz uzticamības sarakstiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 26. lappusi).

      PIELIKUMS

         Prasības personas identifikācijas datu minimālajam kopumam, kas unikāli apzīmē fizisku vai juridisku personu (minētas 11. pantā)

      1.   Fiziskas personas minimālais datu kopums

      Fiziskas personas minimālais datu kopums ietver visus šos obligātos atribūtus:

                  a)

                  pašreizējie uzvārdi;

                  b)

                  pašreizējie vārdi;

                  c)

                  dzimšanas datums;

                  d)

                  unikāls identifikators, ko sūtītāja dalībvalsts sastādījusi saskaņā ar tehniskajām specifikācijām pārrobežu identifikācijas vajadzībām un kas saglabājas pēc iespējas ilgāk.

            Fiziskas personas minimālais datu kopums var ietvert vienu vai vairākus no šiem papildu atribūtiem:

                  a)

                  dzimtie vārdi un uzvārdi;

                  b)

                  dzimšanas vieta;

                  c)

                  pašreizējā adrese;

                  d)

                  dzimums.

            2.   Juridiskas personas minimālais datu kopums

      Juridiskas personas minimālais datu kopums ietver visus šos obligātos atribūtus:

                  a)

                  pašreizējais juridiskais nosaukums;

                  b)

                  unikāls identifikators, ko sūtītāja dalībvalsts sastādījusi saskaņā ar tehniskajām specifikācijām pārrobežu identifikācijas vajadzībām un kas saglabājas pēc iespējas ilgāk.

            Juridiskas personas minimālais datu kopums var ietvert vienu vai vairākus no šiem papildu atribūtiem:

                  a)

                  pašreizējā adrese;

                  b)

                  PVN maksātāja reģistrācijas numurs;

                  c)

                  nodokļu maksātāja numurs;

                  d)

                  identifikators, kas saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/101/EK (1) 3. panta 1. punktu;

                  e)

                  juridiskās personas identifikators (LEI), kas minēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1247/2012 (2);

                  f)

                  ekonomikas dalībnieku reģistrācija un identifikācija (EORI), kas minēta Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1352/2013 (3);

                  g)

                  akcīzes numurs, kas paredzēts Padomes Regulas (ES) Nr. 389/2012 (4) 2. panta 12. punktā.

         (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 2009/101/EK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 258, 1.10.2009., 11. lpp.).

         (2)  Komisijas 2012. gada 19. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1247/2012, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 352, 21.12.2012., 20. lpp.).

         (3)  Komisijas 2013. gada 4. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1352/2013, ar ko izveido veidlapas, kuras paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 608/2013 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā (OV L 341, 18.12.2013., 10. lpp.).

         (4)  Padomes 2012. gada 2. maija Regula (ES) Nr. 389/2012 par administratīvu sadarbību akcīzes nodokļu jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2073/2004 (OV L 121, 8.5.2012., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1128/2013 ( 2013. gada 7. novembris ), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Morbier (ACVN))

text:
               13.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 302/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1128/2013
   (2013. gada 7. novembris),
   ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Morbier (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Morbier, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1241/2002 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1027/2009 (3).

               (2)

               Pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot produkta aprakstu, izcelsmes apliecinājumu, ražošanas metodi, marķējumu, valsts prasības un struktūras, kas atbild par nosaukuma kontroli.

               (3)

               Komisija izvērtēja minēto grozījumu un secināja, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Morbier specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.
   2. pants
   Šīs regulas II pielikumā sniegts konsolidēts vienotais dokuments, kurā izklāstīti specifikācijas galvenie elementi.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 181, 11.7.2002., 4. lpp.

      (3)  OV L 283, 30.10.2009., 34. lpp.

      I PIELIKUMS
      Produkta ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Morbier specifikācijā apstiprina šādu grozījumu:
      1.1.   Produkta apraksts

         Organoleptiskās īpašības

      Siera deskriptoru kopums tika analizēts, lai labāk aprakstītu īsto produktu:
      Attiecībā uz melno slānīti vārds “kārtīgi” pirms vārda “nostiprināts” ir svītrots, tāpēc ka subjektīvs.
      Attiecībā uz mizu vārdi “gluda un vienveidīga” ir aizstāti ar vārdiem “gluda un viendabīga ieziesta miza, kurā saskatāmi veidnes nospiedumi”, kas to raksturo precīzāk. Krāsas apzīmējums “no gaiši pelēkas līdz oranži bēšai” aizstāts ar “no bēšas līdz oranžai ar brūni oranžas, sarkani oranžas un sārti oranžas krāsas niansēm”, kas to raksturo precīzāk.
      Attiecībā uz siera masu ir papildinājums, ka tā ir viendabīga, un precizēts, ka pataustot tā ir elastīga. Acojuma apraksts labāk atspoguļo realitāti: “iespējams, neliels acojums” vietā “bieži neliels acojums jāņogas vai nelielu saplacinātu burbulīšu lielumā”. Iekļauts papildinājums attiecībā uz to, ka masa pagaršojot nav īpaši lipīga un ka tās tekstūra ir gluda.
      Attiecībā uz garšu teikumu: “Viegla krējuma garša; tā aromāts ir skaidri izteikts noturīgs augļu aromāts.” aizstāj ar šādu tekstu: “Skaidri izteikta garša ar pienskābes, karameļu, vaniļas vai augļu garšas niansēm. Nogatavošanās laikā aromātu paleti bagātina grauzdējuma, garšvielu un augu garšas nianses. Garšu buķete ir līdzsvarota.”

         Analītiskās īpašības

      Lai novērstu neraksturīga pārāk sausa siera ražošanu, pievienots minimālais mitruma saturs attaukotā sierā (HFD) – 58 %.
      1.2.   Izcelsmes apliecinājums

      Iedaļas “Pierādījumi par produkta izcelsmi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā” redakcija ir konsolidēta, un tajā jo īpaši iekļauti obligātie noteikumi par deklarēšanu un reģistru kārtošanu attiecībā uz produkta izsekojamību un ražošanas apstākļu pārraudzību.
      Turklāt šajā iedaļā ieviesti precizējumi un papildinājumi vairākos noteikumos, kas saistīti ar reģistriem un deklarāciju dokumentiem, kuri ļauj nodrošināt sieru izsekojamību.
      1.3.   Ražošanas metode

         Piena ražošana

                  —

                  Šķirnes
                  Lai atvieglotu kontroli, ir precizēta šķirne un pasākums noteikt obligātu vietējo šķirņu izmantošanu ir paplašināts līdz “piena liellopu ganāmpulkam” un “visas slaucamās govis saimniecībā”. Tiek pieļauti arī “dzīvnieki, kas izaudzēti, krustojot abas šīs šķirnes, kurām ir sertificētas pēcnācēju līnijas”. Abas tīršķirnes, kā arī to krustošana vēsturiski tiek veikta ar vietējas izcelsmes dzīvniekiem. Krustošanas ietekme uz produkta specifiku nav novērota.

                  —

                  Ganību platība
                  Teikums: “Par ganāmpulku rūpējas saskaņā ar vietējām ieražām.” ir svītrots, jo tas ir pārāk vispārīgs un nepieļauj kontroli.
                  Teikums: “Saistībā ar Morbier ražošanu par ganību platību uzskata zālaugu platības, kur nepārtraukti pārstāvētas trīs dažādas augu sugas un kur ir vismaz viens graudzāļu dzimtas augs un viens pākšaugs” ir pievienots, lai dotu priekšroku dabīgām pļavām ar zālaugu sugu daudzveidību.

                  —

                  Zālaugu platību apsaimniekošana un uzlabojumi
                  Lai saglabātu zālaugu sugu daudzveidību pļavās, ir pievienots slāpekļa mēslojuma daudzuma samazinājums līdz 50 vienībām uz vienu ganību platības hektāru gadā. Tā paša mērķa labad ir izveidots organisko mēslojumu saraksts: kūtsmēsli, virca, šķidrie kūtsmēsli un sacietējušas notekūdeņu dūņas. Lai izvairītos no piena kvalitātes problēmām, ir aizliegta jebkāda lopbarības platību izmantošana (ganības vai siena pļavas) vismaz četras nedēļas pēc organiskā mēslojuma iestrādāšanas augsnē.

                  —

                  Ganības
                  Lai saglabātu saikni starp produktu un vietējo zemi, ganības ir obligātas. “Pēc sniega nokušanas un tiklīdz augsne to ļauj, slaucamās govis jālaiž ganībās. Ganību sezonā ražojošajām govīm nepieciešami vismaz 20 āri ganību vienai slaucamajai govij.”

                  —

                  Slaucamo govju pamatbarība
                  “Lai uzlabotu ieskābējamo materiālu, atļauts izmantot tikai nātrija hlorīdu”, tādējādi izvairoties no tā īpašību izmaiņām.
                  Lai izvairītos no nevēlamu baktēriju attīstības, ir aizliegta barības mitrināšana.
                  “Ja papildus tiek izbarota zaļā lopbarība, to govīm izbaro iztīrītās silēs un to patērē ne vairāk kā četru stundu laikā pēc nopļaušanas”, lai izvairītos no zaļās lopbarības fermentācijas. “Arī, ja bietes sagriež gabalos, tad tās izēdināmas tajā pašā dienā.”
                  Lai saglabātu saikni starp produktu un vietējo zemi, “koncentrētās lopbarības devas slaucamo govju barībā (tostarp sausu augu izmantošanas) vidējais maksimālais daudzums ganāmpulkā ir 1 800 kg gadā vienai slaucamajai govij.”
                  Fermentētas barības aizliegums ir vispārināts un attiecas ne vien uz slaucamajām govīm, bet uz piena iegūšanai izmantojamo liellopu ganāmpulku (slaucamas govis, cietstāvošas govis un ganāmpulka atjaunošanai paredzētie dzīvnieki pēc atšķiršanas no mātes).
                  Ievērojot dažus nosacījumus, ir paredzēta iespēja barot citu nošķirtu ganāmpulku ar šāda veida barību.
                  Lai saglabātu saikni starp produktu un vietējo zemi, ir aizliegta dzīvnieku barošana ar ģenētiski modificētu barību.
                  Lai izvairītos no piena kvalitātes samazināšanās, piena ieguvei izmantoto liellopu ganāmpulka barībā ir aizliegts izmantot tādu rupjo lopbarību, kas nelabvēlīgi ietekmē piena aromātu un garšu.

         Slaukšana

      Jāsaglabā piena dabīgā flora. Slaukšanas reižu skaita palielināšana dienā kaitē piena dabīgajai florai. Slaucot vienreiz dienā, tiek izjaukts mikrofloras līdzsvars. Slaukšana notiek divreiz dienā – no rīta un vakarā. Ir aizliegts izlaist slaukšanas reizi. Lai saglabātu piena dabīgo floru, izmantojamajos produktos nav dezinfekcijas līdzekļu, izņemot gadījumus, kad ir konstatēta kāda anomālija.

         Pārstrāde

                  —

                  Piena izmantošana
                  Piens jāsavāc katru dienu, un tā pārstrāde atbilstīgi vietējām tradīcijām attiecībā uz termiņiem jāsāk tūlīt.
                  Lai būtu iespējama kontrole, šis piens jānošķir no citiem piena veidiem.

                     Morbier ražošanas telpās drīkst ievest tikai tādu pienu, kas atbilst šai specifikācijai, vai tādus piena veidus, kuri atbilst citiem reģiona cilmes vietas nosaukumiem ar nosacījumu, ka izsekojamība ir pietiekama, lai pārbaudītu atbilstību to piena veidu specifikācijai, kurus izmanto Morbier ražošanā. To piena veidu mikroflora, kuri atbilst citu reģiona ACVN specifikācijai, ir saderīga ar Morbier mikrofloru. Šo citu ACVN piena ražotāji ir identificēti, un attiecībā uz pienu no šīm saimniecībām tiek ievēroti tie paši galvenie noteikumi, kādi tiek ievēroti attiecībā uz Morbier: slaucamo govju barība, kuras pamatā izmantota apgabalā sastopamā zāle un siens, ganības, piena uzglabāšanas ilguma ierobežojums u. c. Tas ļauj saglabāt ražotnei pielāgotu mikrofloras vidi. Attiecībā uz citiem piena veidiem, kas neatbilst ne Morbier, ne citu ACVN specifikācijai, tas netiek nodrošināts. Turklāt dažādu siera veidu ražošana tiek veikta atšķirīgi, gan dažādās ražotnēs (atšķirīga ražošanas ķēde), gan citā laikā (secīga ražošana).

                  —

                  Pārstrāde
                  Teikums: “Izņemot daļēju nokrejošanu, recināšanu, pienskābes baktēriju kultūru un sāls pievienošanu, kā arī ūdens pievienošanu recekļa skalošanai, ražošanas procesā ir aizliegts no piena kaut ko atdalīt vai tam ko pievienot.” ir aizstāts ar šādu:

                     “Izņemot daļēju nokrejošanu, ražošanas procesā ir aizliegts no piena kaut ko atdalīt vai tam ko pievienot, izņemot: sāli (nātrija hlorīdu), sūkalas, īpašas ierauga kultūras uzsējumu vai tiešu fermentu veidā, ūdeni, augu valsts izcelsmes ogli (carbo medicinalis vegetalis).”

                  Ir precizēts, ka ar tehnoloģiju un tradīciju saistītu iemeslu dēļ ražošanai jānotiek nerūsējoša tērauda vai vara traukā.
                  Siera graudu lielums receklī ir svītrots, jo to nevar pārbaudīt un tas nav šim produktam īpašs rādītājs.
                  Ir precizēti laktozes koncentrācijas pazemināšanas nosacījumi, kā arī temperatūra traukā.
                  Teikums: “Produkta “klaipiņus” veido, viegli presējot.” ir svītrots, jo tehnoloģiski tas nav obligāti.
                  Ir precizēts, ka apkaisīšana ar augu valsts izcelsmes ogli tiek veikta ar rokām, lai varētu izpausties siera meistara zinātība šajā Morbie” ražošanai tik svarīgajā posmā. Tradicionālo koka veidņu un linaudekla izmantošana ir atļauta, jo tie ir tradicionāli izmantotie materiāli šajā nozarē.
                  Specifikācija ir papildināta ar to, ka Morbier jābūt sālītam ar sauso sāli vai sālījumā un ka sālījuma ķīmiska attīrīšana nav atļauta. Šis tehnoloģiski tik svarīgais posms iepriekšējā specifikācijā bija aizmirsts.

         Nogatavināšana

      Vislabākais materiāls, ko izmanto nogatavināšanā, ir koks, jo tas nodrošina lielisku sāls un ūdens apmaiņu, to regulējot. Koks arī pastiprina saikni ar vietējo zemi, izceļot virsmas mikrofloru. Pievieno šādu teikumu: “Sieru nogatavina uz koka dēļiem.” Šo dēļu izcelsme nav īpaši noteikta.
      Tomēr, lai nenodarītu zaudējumus siera ražotnei, kas pašlaik sieru nogatavina uz nerūsējošā tērauda plāksnēm, ir ieteikts šāds pārejas pasākums: “Izņēmuma kārtā nerūsējošā tērauda pamatnes, kuras tika izmantotas Morbier ražošanā līdz 2006. gada 1. janvārim, var izmantot līdz to atjaunošanai, bet ne ilgāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim.”
      Ir papildināts, ka minimālais ilgums ir 45 dienas, nepārtraucot ciklu.
      Ir ieviests šāds precizējums: “Pirms laišanas tirgū nogatavinātais siers jāuzglabā temperatūrā virs nulles.”
      1.4.   Marķēšana

      Turpmāk netiek prasīts obligāti izmantot valsts INAO logotipu. Ir pievienots pienākums izmantot Eiropas Savienības ACVN logotipu. Pienākums norādīt ražotāja kontaktinformāciju ir aizstāts ar pienākumu norādīt nogatavinātāja kontaktinformāciju.
      Ir precizēts, ka neatkarīgi no normatīvajām atsaucēm attiecībā uz visiem siera veidiem jebkādas norādes par kvalitāti vai citas norādes izmantošana kopā ar izcelsmes norādi marķējumā, reklāmā, rēķinos vai tirdzniecības dokumentos ir aizliegta, izņemot īpašus tirdzniecības vai ražotāja zīmolus.
      1.5.   Valsts prasības

      Iedaļā “Valsts prasības” ir uzskatīts par lietderīgu norādīt galvenos pārbaudāmos rādītājus kopā ar to atsauces vērtībām un novērtēšanas metodēm.
      1.6.   Citi

      Ir norādīta to struktūru kontaktinformācija, kuras pārbauda ražošanas apstākļus, un jo īpaši jaunās sertificēšanas struktūras (Organisme Certificateur) kontaktinformācija, kuru grupa izvēlējusies par kontroles struktūru. Šajā iedaļā L’Institut National de l’Origine et de la Qualité (Nacionālais izcelsmes un kvalitātes institūts) netiek minēts.

      II PIELIKUMS

         VIENOTAIS KONSOLIDĒTAIS DOKUMENTS

      Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

            MORBIER

      EK Nr.: FR-PDO-0205-0933-29.12.2011.

         AĢIN ( ) ACVN (X)

      1.   Nosaukums

         Morbier

      2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

      Francija
      3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

      3.1.   Produkta veids

                  1.3.

                  grupa. Siers

            3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums 1. punktā

         Morbier ir govs svaigpiena siers ar nekarsētu presētu siera masu; tam ir plakana cilindra (30 līdz 40 cm diametrā) forma, kura augstums ir no 5 līdz 8 cm, kura svars ir no 5 līdz 8 kg, ar līdzenām pusēm un nedaudz izliektiem sāniem.
      Siera raksturīgākā īpašība ir melns, horizontāls, iekļauts nepārtraukts slānītis rituļa vidū.
      Sieram ir dabiska, gluda un viendabīga ieziesta miza, kurā saskatāmi veidnes nospiedumi. Tā krāsa ir no bēšas līdz oranžai ar brūni oranžas, sarkani oranžas un sārti oranžas krāsas niansēm. Siera masa ir viendabīga, tās krāsas tonis ir no ziloņkaula krāsas līdz bāli dzeltenai; bieži neliels acojums jāņogas vai nelielu saplacinātu burbulīšu lielumā. Tai pieskaroties, sajūtams tās mīkstums, tā ir valkana un kūstoša, to nogaršojot, tā nav īpaši lipīga, tās tekstūra ir smalka un gluda. Skaidri izteikta garša ar pienskābes, karameļu, vaniļas vai augļu garšas niansēm. Nogatavošanās laikā aromātu paleti bagātina grauzdējuma, garšvielu un augu garšas nianses. Garšu buķete ir līdzsvarota. Siera sausnā pēc pilnīgas izžāvēšanas tauku saturs ir vismaz 45 %. Mitruma saturs attaukotā sierā (HDF) ir no 58 % līdz 67 %. Siera nogatavināšana ilgst vismaz 45 dienas no tā izgatavošanas dienas, nepārtraucot ciklu.
      3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

      Pienu, kuru izmanto Morbier ražošanā, iegūst tikai no Montbéliarde šķirnes govīm (šķirnes tips – 46) vai franču Simmental šķirnes govīm (šķirnes tips – 35), vai no govīm, kas izaudzētas, krustojot abas minētās šķirnes, kurām ir sertificētas pēcnācēju līnijas.
      3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

      Slaucamo govju pamatbarība ir ganību zāle, ko izgana govīm visā tās veģetācijas laikā, un ziemā to pamatbarība ir siens vai otrā pļāvuma siens, kas ievākts tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā.
      Lai, izmantojot īpašu ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtu barību, nodrošinātu ciešu saikni ar vietējo zemi, papildbarības daudzums ierobežots līdz 1 800 kg gadā vienai slaucamajai govij. Vienā saimniecībā faktiski izmantota ganību platība ir vismaz viens hektārs uz vienu slaucamo govi.
      Lai saglabātu tradicionālo noganīšanu, ir aizliegts saimniecībā izmantot praksi, kur visu lopbarību izēdina no silēm. Pēc sniega nokušanas un tiklīdz augsne to ļauj, slaucamās govis jālaiž ganībās. Ganību sezonā ražojošajām govīm nepieciešami vismaz 20 āri ganību vienai slaucamajai govij. Šie ierobežojumi nodrošina, ka vismaz 70 % barības iegūti ģeogrāfiskajā apgabalā.
      Slaucamo govju uzturam visu gadu aizliegts izmantot fermentētu barību, piemēram, skābbarību, jo šādas barības izmantošana var negatīvi iespaidot siera ražošanas un nogatavināšanas tehnoloģisko procesu.
      Lai saglabātu tradicionālo barošanas praksi, ir atļauts saimniecībā izmantot vienīgi tādas izejvielas un papildu barību, kas iegūti no ģenētiski nemodificētiem produktiem.
      3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

      Piena ražošana, sieru izgatavošana un nogatavināšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.
      3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

      —
      3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

      Siera ar cilmes vietas nosaukumu Morbier marķējumā nosaukumam jābūt atveidotam ar burtiem, kuru lielums ir vismaz vienāds ar lielākajiem burtiem, kas izmantoti marķējumā.
      Marķējumā obligāti jābūt Eiropas Savienības ACVN simbolam.
      Nogatavināšanas uzņēmuma identifikācijas marķējums (kurā norāda uzņēmēja vārdu un uzvārdu vai uzņēmuma nosaukumu un adresi) uz siera rituļiem ir nekodētā veidā.
      Neatkarīgi no normatīvajām norādēm attiecībā uz visiem siera veidiem jebkādas norādes par kvalitāti vai citas norādes izmantošana kopā ar izcelsmes norādi marķējumā, reklāmā, rēķinos vai tirdzniecības dokumentos ir aizliegta, izņemot īpašus tirdzniecības vai ražotāja zīmolus.
      4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

      Ģeogrāfiskais apgabals ietver šādas teritorijas:
      Ēnas (Ain) departamentā: Apremont, Bellegarde-sur-Valserine pašvaldība tajā daļā, kas atbilst kādreizējai Coupy, Belleydoux, Champfromier, Charix, Chezery-Forens, Confort, Echallon, Giron, Lancrans, Leaz, Lelex, Mijoux, Plagne, Montanges un Saint-Germain-de-Joux pašvaldībai.
      Dū (Doubs) departamentā: visas departamenta pašvaldības.
      Juras (Jura) departamentā: visas pašvaldības, izņemot Annoire, Aumur, Champdivers, Chemin, Longwy-sur-le-Doubs, Molay, Peseux, Petit-Noir, Saint-Aubin, Saint-Loup, Tavaux pašvaldību.
      Sonas un Luāras (Saône et Loire) departamentā: Beaurepaire-en-Bresse, Beauvernois, Bellevesvre, Champagnat, Cuiseaux, Flacey-en-Bresse, Fretterans, Joudes, Mouthier-en-Bresse, Sagy, Saillenard, Savigny-en-Revermont un Torpes pašvaldība.
      5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

      5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

         Dabas faktori

      Ģeogrāfisko apgabalu veido Juras kalnu loks, kaļķakmens plakankaļņu kopums un to turpinājums nelielā blakusesošajā līdzenuma daļā. Bieži vien diezgan lielā augstumā. Ainavu veido arī pļavas un meži. Dabīgā kaļķakmens augšņu flora pļavās ir ļoti daudzveidīga.
      Visu apgabalu raksturo kontinentāls klimats ar lielām ziemas un vasaras temperatūras svārstībām, nokrišņu daudzumu un visa gada garumā vienmērīgi sadalītu nokrišņu daudzumu, kas vasarās ir īpaši nozīmīgs. Visu teritoriju raksturo arī ziemeļu klimats ar zemu vidējo gaisa temperatūru gadā (neraugoties uz lielu karstumu vasarās) un biežām salnām. Tā ir kalnu vai kalnu piekājes apgabals, kam raksturīgs klimats ar lielu gada vidējo nokrišņu daudzumu, kas vienmēr pārsniedz 900 mm un parasti pārsniedz 1 000 mm. Lietus ir bieža parādība jau zemā augstumā virs jūras līmeņa, bet dziļāk masīvā tas vērojams vēl biežāk. Nokrišņu daudzuma vienmērīgais sadalījums pa gadalaikiem bez izteiktas sausās sezonas. Šāds klimats rada labus apstākļus zāles augšanai.

         Cilvēkfaktori

      Juras masīva centrā un ziemeļos ganību daudzums veicināja tādu reģionālo tautsaimniecību, kuras pamatā galvenokārt bija lopkopība, un jo īpaši piena ražošana.
      Vissenākais dokuments, kurā minēts Morbier, datēts ar 1799. gadu. Siers tolaik jau ir pazīstams Parīzē, kas ļauj domāt, ka tā izcelsme ir vēl senāka.
      Sākotnēji to ražoja laikā, kad piena līmenis bija zems, un jo īpaši nepietiekams, lai ražotu Comté rituli. Gan Morbier, gan Comté ražošana ir cieši saistīta.
      Zināmas vairākas hipotēzes par Morbier ražošanas aizsākumu. Atbilstīgi vienai no šīm hipotēzēm Morbier ražoja tādēļ, ka fermās bija nepieciešams izmantot divus secīgus slaukumus, lai pagatavotu 8 līdz 10 kg smagus siera rituļus. Pirmo siera “klaipu” noklāja ar sodrējiem no katla dibena, lai to pasargātu no ārēja piesārņojuma un izvairītos no virsmas izmaiņām, pirms to pievieno nākamā ražojuma receklim. Atlikumu kārta iezīmēja abu ražojumu savienojumu.
      Tas, ka ar roku tika uzklāta ogle, nozīmē pareizo līdzsvaru starp pārāk sausa recekļa un pārāk mitra recekļa pārklājumu. Ar roku izpildāmās darbības saglabāšana ir garantija tam, ka tiek saglabāta siera meistara zinātība attiecībā uz Morbier un ievērota tradīcija.
      Juras apgabala lopkopji, pakāpeniski nomainoties paaudzēm, izveidoja Montbéliarde govju šķirni, kas ir īpaši piemērota vietējiem dabas apstākļiem un kuras piens labi atbilda siera tehnoloģijai reģionā. Papildus viņi izveidoja arī Simmental govju šķirni, kura nav tik izplatīta.
      5.2.   Produkta specifika

         Morbier ir no govs piena pagatavots produkts, kurš sver no 5 līdz 8 kg.
      Siera raksturīgākā īpašība ir melns, horizontāls, iekļauts nepārtraukts slānītis rituļa vidū. Melno slānīti iegūst tikai, pirms presēšanas vienu no recekļa “kukulīša” pusēm apberot ar augu valsts izcelsmes ogli. To iezīmē izslavētais melnais slānītis rituļa centrā, tā viendabīgās masas krāsa ir no ziloņkaula krāsas līdz bāli dzeltenai, tajā bieži ir neliels izkaisīts acojums.
      Tam ir skaidri izteikta garša ar pienskābes, karameļu, vaniļas vai augļu garšas niansēm. Nogatavošanās laikā aromātu paleti bagātina grauzdējuma, garšvielu un augu garšas nianses.
      5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

      Tas, ka slaucamo govju barībā pārsvarā izmanto zāli, ietekmē piena īpašības, kā arī Morbier organoleptiskās īpašības. Katra pļavu ziedu variācija izpaužas siera aromātiskajās niansēs. Šo ietekmi, gadalaikiem mainoties, viegli var pārbaudīt. Tāpēc vairāku specifikācijā minēto ražošanas nosacījumu mērķis ir saglabāt zālaugu sugu dabisko daudzveidību. Šos zāļu resursus saglabā, aizliedzot ģenētiski modificētus kultūraugus, kas varētu izmainīt zālaugu sastāvu vai ierobežot to daudzveidību. Zālaugu dažādību pļavās aizsargā arī mēslošanas līdzekļu izmantošanas ierobežošana.
      Siera forma (vidēja lieluma ritulītis) iesākumā bija pielāgots ražošanai kalnu fermās. Divi ražojuma veidi, kas atbilst divām slaukšanas reizēm, ļauj iegūt diezgan lielu apmēru, tādējādi samazinot zudumus, sieru uzglabājot. Šo lielumu vēlāk pārņem arī siera ražotāji (siera ražotāju kooperatīvi), tādējādi padarot iespējamu siera ražošanu arī tad, kad piena produkcijas līmenis ir zems. Šī saikne ar presētas sildītas masas ražošanu, jo īpaši Comté atkal sastopamas mizas apziešanas tehnikā. Šis apstrādes veids ietekmē ne vien siera izskatu, bet arī tā īpašo garšu.
      Koka izmantošana nogatavināšanā ir tiešā saistībā gan ar tehnoloģijas prasībām, gan ar to, ka tuvumā ir lielas skujkoku mežu platības, kas saistītas ar dabas vidi.
      Lai iegūtu smalku un gludu masu un izteiktas Morbier garšas smalkās nianses, nepieciešams izmantot svaigu pienu ar īpašu pienskābes floru. Laktozes koncentrācijas pazemināšana noder gan Morbier tekstūras veidošanai, gan arī ļauj izpausties tā garšas sekundārajām īpašībām.
      Melno slānīti rituļa vidū iesākumā ieguva, izmantojot katla sodrējus. Šī tehnika apliecina saikni ar Franškontē ražoto presēta sildīta siera masu.

         Atsauce uz specifikācijas publikāciju

      (Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
      https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCMorbier.pdf

         (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1415 (2015. gada 20. augusts) par atļauju lietot astaksantīnu par barības piedevu zivīm, vēžveidīgajiem un dekoratīvajām zivīm (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               21.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 220/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1415
   (2015. gada 20. augusts)
   par atļauju lietot astaksantīnu par barības piedevu zivīm, vēžveidīgajiem un dekoratīvajām zivīm
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu izmantošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti.

               (2)

               Astaksantīnu saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK par barības piedevu lašiem, forelēm un dekoratīvajām zivīm atļāva lietot bez termiņa ierobežojuma. Pēc tam minēto līdzekli saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu kā esošu lopbarības līdzekli ierakstīja Lopbarības piedevu reģistrā.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegti divi pieteikumi par lašiem, forelēm un dekoratīvajām zivīm paredzēta astaksantīna un tā preparātu kā organoleptiskās piedevas atkārtotu izvērtēšanu un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu – par jaunu lietojumu attiecībā uz vēžveidīgajiem un zivīm, izņemot lašus un foreles. Pieteikuma iesniedzēji lūdza šo piedevu kvalificēt barības piedevu kategorijā “Organoleptiskās piedevas”. Minētajiem pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 20. maija atzinumā (3) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem astaksantīns, lietojot to barībā, nelabvēlīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi. Iestāde arī secināja, ka astaksantīns ir iedarbīgs, ja to izmanto zivs mīkstuma, vēžveidīgo epidermas un dekoratīvo zivju ādas iekrāsošanai. Turklāt tā secināja, ka attiecībā uz piedevu izmantotājiem neradīsies nekādas bažas par drošumu. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā pārbaudīja arī ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi.

               (5)

               Astaksantīna novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. Būtu jānosaka maksimāli pieļaujamais astaksantīna saturs.

               (6)

               Nekaitīguma apsvērumi neliek atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā minēto vielu, kas iekļauta piedevu kategorijā “Organoleptiskās piedevas”, funkcionālajā grupā “Krāsvielas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   1.   Pielikumā minēto vielu un to saturošus premiksus, kuri ražoti un marķēti pirms 2016. gada 10. marta saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2015. gada 10. septembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
   2.   Pielikumā minēto vielu saturošus barības maisījumus un barības sastāvdaļas, ja tie paredzēti zivīm un ražoti un marķēti pirms 2016. gada 10. septembra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2015. gada 10. septembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
   3.   Pielikumā minēto vielu saturošus barības maisījumus un barības sastāvdaļas, ja tie paredzēti dekoratīvajām zivīm un ražoti un marķēti pirms 2017. gada 10. septembra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2015. gada 10. septembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 20. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

      (3)  EFSA Journal 2014; 12(6):3724 un EFSA Journal 2014; 12(6):3725.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Kategorija “Organoleptiskās piedevas”. Funkcionālā grupa a. “Krāsvielas”, ii) vielas, kas, ja tās izbaro dzīvniekiem, piešķir nokrāsas dzīvnieku izcelsmes pārtikai

                  2a161j

                  —

                  Astaksantīns

                     Piedevas sastāvs

                  Astaksantīns
                  Trifenilfosfīna oksīds (TPPO) ≤ 100 mg/kg
                  Dihlormetāns ≤ 600 mg/kg

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  Astaksantīns
                  C40H52O4

                     CAS Nr.: 7542-45-2
                  Astaksantīns cietā veidā, iegūts ķīmiskā sintēzē
                  Tīrības kritēriji:

                              —

                              pamatviela (izteikta kā astaksantīns): vismaz 96 % no visām krāsvielām,

                              —

                              karotenoīdi, kas nav astaksantīns: ne vairāk kā 5 % no visām krāsvielām.

                     Analīzes metode
                      (1)

                              —

                              Astaksantīna kvantitatīvai noteikšanai barības piedevas preparātā: spektrofotometrija pie 431 nm.

                              —

                              Astaksantīna kvantitatīvai noteikšanai premiksos un barībā: normālās fāzes augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija, kas papildināta ar redzamās gaismas noteikšanu (NP-HPLC-VIS, 470 nm)

                  Zivis

                  —

                  —

                  100

                              1.

                              Astaksantīnu drīkst laist tirgū un lietot par barības piedevu preparāta veidā.

                              2.

                              Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas un stabilitātes nosacījumus.

                              3.

                              Astaksantīns maisījumā ar citiem karotinoīdiem un ksantofilīniem nedrīkst pārsniegt 100 mg uz kg kompleksās barības (mitruma saturs 12 %).

                              4.

                              Drošības apsvērumi: apstrādes laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2025. gada 10. septembris

                  Vēžveidīgie

                  —

                  —

                  100

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Kategorija “Organoleptiskās piedevas”. Funkcionālā grupa a. “Krāsvielas”, iii) vielas, kas labvēlīgi ietekmē dekoratīvo zivju vai putnu krāsu

                  2a161j

                  —

                  Astaksantīns

                     Piedevas sastāvs

                  Astaksantīns
                  Trifenilfosfīna oksīds (TPPO) ≤ 100 mg/kg
                  Dihlormetāns ≤ 600 mg/kg

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  Astaksantīns
                  C40H52O4

                     CAS Nr.: 7542-45-2
                  Astaksantīns cietā veidā, iegūts ķīmiskā sintēzē
                  Tīrības kritēriji:

                              —

                              pamatviela (izteikta kā astaksantīns): vismaz 96 % no visām krāsvielām,

                              —

                              karotenoīdi, kas nav astaksantīns: ne vairāk kā 5 % no visām krāsvielām.

                     Analīzes metode
                      (2)

                              —

                              Astaksantīna kvantitatīvai noteikšanai barības piedevas preparātā: spektrofotometriju pie 431 nm.

                              —

                              Astaksantīna kvantitatīvai noteikšanai premiksos un barībā: normālās fāzes augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija, kas papildināta ar redzamās gaismas noteikšanu (NP-HPLC-VIS, 470 nm)

                  Dekoratīvās zivis

                  —

                  —

                  100

                              1.

                              Astaksantīnu drīkst laist tirgū un lietot par barības piedevu preparāta veidā.

                              2.

                              Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas un stabilitātes nosacījumus.

                              3.

                              Astaksantīns maisījumā ar citiem karotinoīdiem un ksantofilīniem nedrīkst pārsniegt 100 mg uz kg kompleksās barības (mitruma saturs 12 %).

                              4.

                              Drošības apsvērumi: apstrādes laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2025. gada 10. septembris

         (1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm pieejama Eiropas Savienības Barības piedevu references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

         (2)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm pieejama Eiropas Savienības Barības piedevu references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/651 (2015. gada 24. aprīlis) par rīsu importa licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011 atvērtas 2015. gada aprīļa apakšperiodam

text:
               25.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/651
   (2015. gada 24. aprīlis)
   par rīsu importa licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011 atvērtas 2015. gada aprīļa apakšperiodam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011 (2) ir atvērtas konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēta šo kvotu pārvaldība; kvotas ir sagrupētas pēc produkta izcelsmes valsts un iedalītas apakšperiodos saskaņā ar minētās īstenošanas regulas I pielikumu.

               (2)

               Kvotai, kas paredzēta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, otrais kvotas apakšperiods ir aprīļa mēnesis.

               (3)

               No paziņojumiem, kas nosūtīti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 8. panta a) punktu, izriet, ka daudzumi, kuri norādīti pieteikumos, kas atbilstīgi minētās īstenošanas regulas 4. panta 1. punktam iesniegti 2015. gada aprīļa pirmajās 10 darbdienās par kvotu ar kārtas numuru 09.4130, pārsniedz pieejamo daudzumu. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem attiecīgās kvotas daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

               (4)

               Turklāt no minētajiem paziņojumiem izriet, ka daudzumi, kas norādīti pieteikumos, kuri atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 4. panta 1. punktam iesniegti 2015. gada aprīļa pirmajās 10 darbdienās un attiecas uz kvotām ar kārtas numuriem 09.4127 – 09.4128 un 09.4129, ir mazāki par pieejamo daudzumu.

               (5)

               Turklāt atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 5. panta pirmajai daļai būtu jānosaka nākamajā apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums kvotām, kuru kārtas numuri ir 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 un 09.4130.

               (6)

               Lai efektīvāk pārvaldītu importa licenču izdošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Izdodot rīsu importa licences atbilstoši pieteikumiem, kuri iesniegti 2015. gada aprīļa pirmajās 10 darbdienās un attiecas uz Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1273/2011 minēto kvotu ar kārtas numuru 09.4130, pieprasītajam daudzumam piemēro šīs regulas pielikumā noteikto piešķīruma koeficientu.
   2.   Šīs regulas pielikumā ir noteikts kopējais daudzums, kas attiecībā uz Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1273/2011 paredzētajām kvotām ar kārtas numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 un 09.4130 ir pieejams nākamajā apakšperiodā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 24. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2011. gada 7. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011, ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 325, 8.12.2011., 6. lpp.).

      (3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      PIELIKUMS

         2015. gada aprīļa apakšperiodā piešķiramie daudzumi un nākamajā apakšperiodā pieejamie daudzumi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011

      Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30:

                  Izcelsme

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients 2015. gada aprīļa apakšperiodā

                  2015. gada jūlija apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg)

                  Amerikas Savienotās Valstis

                  09.4127

                  — (1)

                  19 567 500

                  Taizeme

                  09.4128

                  — (1)

                  8 531 035

                  Austrālija

                  09.4129

                  — (1)

                  868 000

                  Citas valstis

                  09.4130

                  0,849768 %

                  0

         (1)  Pieprasītie daudzumi ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem vai vienādi ar tiem, tātad pieņemami ir visi pieprasītie daudzumi.