title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/262 (2016. gada 25. februāris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes aspartāma importam

text:
               26.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 50/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/262
   (2016. gada 25. februāris),
   ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes aspartāma importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,
   pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Procedūras sākšana

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 30. maijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”) izcelsmes aspartāma importu Savienībā. Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

               (2)

               Komisija izmeklēšanu sāka pēc tam, kad 2015. gada 16. aprīlī sūdzību iesniedza Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (“sūdzības iesniedzējs”). Sūdzības iesniedzējs ir vienīgais aspartāma ražotājs Savienībā. Tādējādi sūdzības iesniedzējs pārstāv 100 % Savienības aspartāma kopējā ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

         1.2.   Ieinteresētās personas

               (3)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši paziņoja sūdzības iesniedzējam un zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm, zināmajiem importētājiem, lietotājiem, tirgotājiem un izplatītājiem, kurus tas skar, par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

               (4)

               Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausa Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

               (5)

               Neviena no ieinteresētajām personām nepieprasīja, lai tās saistībā ar izmeklēšanas sākšanu uzklausītu Komisijas dienesti un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

         1.3.   Analogās valsts ražotāji

               (6)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno par tirgus ekonomikas trešā valstīm pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē izvēlēties Japānu vai Dienvidkoreju. Attiecīgi Komisija informēja Japānas un Dienvidkorejas ražotājus par procedūras sākšanu un aicināja tos piedalīties. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes un pieprasīt, lai tās uzklausa Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

         1.4.   Atlase

               (7)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju un importētāju Savienībā atlasi.

         1.4.1.   Importētāju atlase

               (8)

               Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

               (9)

               Neviens no zināmajiem importētājiem, ar kuriem Komisija sazinājās, neatbildēja uz anketas jautājumiem paziņojumā par procedūras sākšanu, lai varētu veidot izlasi. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevarēja izmantot atlasi.

               (10)

               Divi izplatītāji, proti, tirgotāji, kas pērk un tālāk pārdod aspartāmu, ko ražojis vienīgais Savienības ražotājs, pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

         1.4.2.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

               (11)

               Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

               (12)

               Seši ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Pamatojoties uz to, trīs atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji vai grupas, kas piekrita sadarboties, veido apmēram 90 % no ĶTR izcelsmes aspartāma kopējā importa apjoma. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas.

         1.4.3.   Individuāla pārbaude

               (13)

               Trīs izlasē neiekļauti ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu un tika nodrošināti ar pieprasījuma veidlapu. Tomēr neviens no šiem trim ražotāji eksportētājiem noteiktajos termiņos neiesniedza aizpildītu pieprasījuma veidlapu. Tāpēc Komisija uzskata, ka triju izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju individuālās pārbaudes pieprasījumi nav spēkā.

         1.5.   Tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapas

               (14)

               Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta vajadzībām Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas sešiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un vēlējās pieteikties uz individuālu dempinga starpību. Divi no sešiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, iesniedza aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu, bet vēlāk viens no tiem savu pieprasījumu atsauca.

         1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem

               (15)

               Komisija nosūtīja anketas Savienības ražotājam, attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, vienam ražotājam Japānā, kas tika izvēlēta par analogo valsti, kā paskaidrots turpmāk 45. apsvērumā, zināmajiem lietotājiem un abiem izplatītājiem, kuri pieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas.

               (16)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Savienības ražotāja, trim atlasītajiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, viena Japānas (“analogā valsts”) ražotāja, diviem izplatītājiem un pieciem lietotājiem.

         1.7.   Pārbaudes apmeklējumi

               (17)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

                           a)

                           Savienības ražotājs:

                                       —

                                          Hyet Sweet S.A.S (iepriekš Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Francija;

                           b)

                           lietotāji:

                                       —

                                          Princes Limited, Liverpool, AK,

                                       —

                                          Wrigley Company Limited, Plymouth, AK;

                           c)

                           ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī:

                                       —

                                          Sinosweet grupa (Sinosweet), tostarp:

                                                   —

                                                      Sinosweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, ĶTR, un

                                                   —

                                                      Hansweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, ĶTR,

                                       —

                                          Niutang grupa (Niutang), tostarp:

                                                   —

                                                      Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd, Nantong city, Jiangsu Province, ĶTR, un

                                                   —

                                                      Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd, Niutang town, Changzhou city,Jiangsu Province, ĶTR,

                                       —

                                          Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou city, Jiangsu Province, ĶTR (Changmao);

                           d)

                           ar ražotājiem eksportētājiem saistītie importētāji:

                                       —

                                          Niutang UK Co., Ltd, Telford, Shropshire, AK;

                           e)

                           ražotājs analogā valstī:

                                       —

                                          Ajinomoto Co., Tokyo, Japāna.

         1.8.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (18)

               Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (19)

               Attiecīgais ražojums, kas definēts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir ĶTR izcelsmes aspartāms (N-L-α-Aspartil-L-fenilalanīna-1-metilesteris, 3-amino-N-(α-karbometoksifenetil)-sukcīnamīnskābes N-metilesteris), CAS RN 22839-47-0, kā arī ĶTR izcelsmes aspartāms, kuru satur preparāti un/vai maisījumi, kas satur arī citus saldinātājus un/vai ūdeni; attiecīgo ražojumu patlaban klasificē ar KN kodu(-iem) ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 un ex 3824 90 93.

               (20)

               Aspartāms ir saldinoša viela, kuru ražo kā dažāda lieluma baltus kristālus bez smaržas un kuras garšas īpašības ir līdzīgas cukuram, bet ar paaugstinātu salduma potenciālu un ievērojami mazāku enerģētisko vērtību. Šā iemesla dēļ to galvenokārt izmanto kā cukura aizvietotāju bezalkoholisko dzērienu, pārtikas un piena rūpniecībā.

               (21)

               Izmeklēšana parādīja, ka preparāti un/vai maisījumi, kas satur ĶTR izcelsmes aspartāmu, izmeklēšanas periodā faktiski netika importēti Savienības tirgū. Ņemot vērā, ka šādi preparāti un maisījumi nav importēti, Komisija secināja, ka tos nevajadzētu iekļaut ražojumu klāsta definīcijā. Šis ražojuma definīcijas precizējums neietekmēja konstatējumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm.

               (22)

               Tāpēc attiecīgā ražojuma definīcija būtu jāprecizē un jānosaka, ka tā attiecas tikai uz ĶTR izcelsmes aspartāmu (N-L-α-Aspartil-L-fenilalanīna-1-metilesteris, 3-amino-N-(α-karbometoksifenetil)-sukcīnamīnskābes N-metilesteris), CAS RN 22839-47-0, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2924 29 98 (“attiecīgais ražojums” vai “aspartāms”).

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (23)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šādiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi:

                           —

                           attiecīgajam ražojumam,

                           —

                           ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts vietējā tirgū,

                           —

                           Japānā (analogā valsts) ražotajam un tās vietējā tirgū pārdotajam ražojumam; un

                           —

                           Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

                     Tāpēc šajā posmā Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGS

   3.1.   Normālā vērtība

   3.1.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

               (24)

               Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, Komisija pieprasīja nepieciešamo informāciju, aicinot ražotājus eksportētājus aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja TER un iesniedza TER pieprasījuma veidlapu paredzētajā termiņā.

               (25)

               Komisija pārbaudīja iesniegto informāciju attiecīgā uzņēmuma telpās.

               (26)

               Veicot pārbaudi, tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs neizpilda kritērijus, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, tāpēc tam nevarēja piešķirt TER; jo īpaši tika konstatēti trūkumi attiecībā uz 2. un 3. kritēriju.

               (27)

               Komisija paziņoja detalizētos konstatējumus attiecīgajam ražotājam eksportētājam, attiecīgās valsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Uzņēmums apstrīdēja Komisijas konstatējumus un iesniedza rakstiskas piezīmes par izpausto informāciju. Saņemtās galvenās būtiskās piezīmes ir izklāstītas turpmāk.

               (28)

               Attiecībā uz 2. kritēriju ražotājs eksportētājs atkārtoti norādīja, ka tam ir viens skaidri saprotams grāmatvedības uzskaites kopums, kuru revidējis neatkarīgs revidents un kas atbilst Honkongas finanšu pārskatu standartiem.

               (29)

               Attiecībā uz 3. kritēriju ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka labums, ko iegūst no preferenciāla(-iem) nodokļu režīma(-iem), dotācijām vai zemes izmantošanas tiesību iegādes, būtu jāuzskata par subsīdijai līdzīgu labumu, tāpēc to nevajadzētu vērtēt saistībā ar TER izmeklēšanu.

               (30)

               Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pašreizējais novērtējums par 2. un 3. kritēriju ir pretrunā ar secinājumu, pie kā nonāca divās iepriekšējās izmeklēšanās, kurās uzņēmums pieprasīja TER un kurās secināja, ka 2. un 3. kritērijs ir izpildīts.

               (31)

               Komisija atgādina, ka lēmums par TER katrā izmeklēšanā tiek pieņemts neatkarīgi, pamatojoties uz konkrētajiem apstākļiem, kas attiecas uz izmeklēšanu, un atsaucoties uz pašreizējo praksi. Visas izmeklēšanas jāveic, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

               (32)

               Attiecībā uz novērtējumu par preferenciālo(-ajiem) nodokļu režīmu(-iem) un dotācijām saistībā ar 3. kritēriju Komisija uzskata, ka TER novērtējums un antisubsidēšanas izmeklēšana ir atšķirīgi jautājumi, jo TER novērtējumā tiek noteikts, vai uzņēmums darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem, savukārt antisubsidēšanas izmeklēšanā nosaka, vai uzņēmums gūst labumu no kompensējamām subsīdijām. Šie divi jautājumi ir jāizskata atsevišķi arī tāpēc, ka svarīgais aspekts saistībā ar 3. kritēriju ir tas, vai uzņēmumu ražošanas izmaksas un finansiālo stāvokli neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kas nav tirgus ekonomikas sistēma, un nav svarīgi, vai uzņēmums gūst labumu no kompensējamām subsīdijām (3).

               (33)

               Attiecībā uz zemes izmantošanas tiesību nodošanas cenu Komisija uzskata, ka iesniegtās piezīmes nemaina tās secinājumu par to, ka zemes izmantošanas tiesības netika iegūtas pēc tirgus cenas vērtības.

               (34)

               Turklāt ražotājs eksportētājs lūdza, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona. Šī uzklausīšana notika 2016. gada 6. janvārī, un uzņēmums varēja izklāstīt visus iemeslus, kāpēc tas uzskata, ka izpilda 2. un 3. kritērija prasības saistībā ar TER.

               (35)

               Tomēr pēc uzklausīšanas tika uzskatīts, ka pieprasījuma iesniedzējs vēl joprojām nevar pierādīt, ka tas atbilst prasībām pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā un trešajā ievilkumā. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs nevarēja pierādīt, ka to neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kuri pārņemti no agrākās sistēmas, kas nebija tirgus ekonomikas sistēma. Patiesi, izmeklēšanā konstatēja, ka uzņēmums guva labumu no preferenciāla(-iem) nodokļu režīma(-iem), dotācijām un preferenciālas zemes izmantošanas tiesību nodošanas cenas, tāpēc tas neatbilda TER novērtējuma 3. kritērija prasībām.

               (36)

               Ņemot vērā to, ka konstatējumi saistībā ar 3. kritēriju bija nopietni, netika uzskatīts, ka šajā izmeklēšanas posmā jāturpina apsvērt konstatētos trūkumus saistībā ar 2. kritēriju.

               (37)

               Komisija informēja ražotāju eksportētāju par galīgo secinājumu par TER.

         3.1.2.   Analogās valsts izvēle

               (38)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).

               (39)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties Japānu vai Dienvidkoreju par atbilstošu analogo valsti, un aicināja tās iesniegt piezīmes.

               (40)

               Piezīmes tika saņemtas no Ķīnas Starptautiskās tirdzniecības kameras, Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kameras, kā arī no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem; visi piezīmju iesniedzēji iebilda pret Japānas izmantošanu par analogo valsti. Tika apgalvots, ka Dienvidkoreja ir piemērotāka analogā valsts, jo Korejas vietējais tirgus, cita starpā, ir konkurētspējīgāks nekā Japānas vietējais tirgus.

               (41)

               Lai izpētītu visas iespējas atbilstošas analogās valsts izvēlē, Komisija aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus, izlasē iekļautos Ķīnas ražotājus eksportētājus, Ķīnas Starptautiskās tirdzniecības kameru, Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kameru sniegt visu attiecīgo informāciju par visām potenciālajām tirgus ekonomikas trešām valstīm, izņemot Japānu un Dienvidkoreju.

               (42)

               Pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju, tika apstiprināts, ka aspartāmu ražo tikai dažās valstīs, proti, ĶTR, Japānā, Dienvidkorejā un Savienībā.

               (43)

               Pamatojoties uz saņemtajām piezīmēm, Komisija sazinājās ar ražotāju, par kuru bija zināms, ka tas ražo aspartāmu Dienvidkorejā, tomēr tas nepiekrita sadarboties izmeklēšanā.

               (44)

               Notika sazināšanās ar Japānas ražotāju, un tas provizoriski piekrita sadarboties izmeklēšanā.

               (45)

               Komisija šajā posmā secināja, ka Japāna ir atbilstoša analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

         3.1.3.   Normālā vērtība (analogā valsts)

               (46)

               Informācija, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, tika izmantota, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER.

               (47)

               Pirmkārt, Komisija pārbaudīja, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Japānā bija reprezentatīvs. Tālab šis kopējais pārdošanas apjoms tika salīdzināts ar attiecīgā ražojuma kopējo apjomu, ko katrs izlasē iekļautais Ķīnas ražotājs eksportētājs eksportēja uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka Japānas tirgū līdzīgo ražojumu pārdod reprezentatīvā daudzumā.

               (48)

               Otrkārt, Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus vietējā tirgū pārdod analogās valsts ražotājs un kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, kurus izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz ražojuma veidu, tā salīdzināja pārdošanas apjomu Japānā ar katra izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja eksportu uz Savienību. Šis salīdzinājums liecināja, ka visi ražojuma veidi reprezentatīvos daudzumos tika pārdoti Japānā.

               (49)

               Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs līdzīgā ražojuma veids iekšzemes tirgū ir pārdots parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai minētais pārdošanas apjoms ir bijis rentabls, ja apjoms, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veido vairāk nekā 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām. Attiecībā uz visiem salīdzinātajiem ražojuma veidiem normālā vērtība pamatojās uz minētā ražojuma veida visu iekšzemes pārdošanas cenu vidējo svērto vērtību izmeklēšanas periodā.

               (50)

               Visbeidzot, Komisija konstatēja tos ražojuma veidus, kas eksportēti no ĶTR uz Savienību un nav pārdoti Japānā, un, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, noteica salikto normālo vērtību. Lai noteiktu salikto normālo vērtību šiem veidiem, Komisija izmantoja to līdzīgāko ražojumu veidu vidējās ražošanas izmaksas, kurus ražo analogās valsts ražotājs, un pieskaitīja samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu atbilstoši vidējām svērtajām summām, kuras analogās valsts ražotājs izmeklēšanas periodā parastā tirdzniecības apritē guva līdzīgā produkta pārdošanā iekšzemes tirgū.

         3.2.   Eksporta cena

               (51)

               Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji eksportu uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem vai arī ar saistītu uzņēmumu starpniecību, rīkojoties kā importētāji.

               (52)

               Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

               (53)

               Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, tostarp PVA izmaksas, kā arī samērīgu peļņas normu.

         3.3.   Salīdzinājums

               (54)

               Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

               (55)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

               (56)

               Izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenām tika veiktas korekcijas, ņemot vērā transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, kredīta izmaksas, maksājumus par banku pakalpojumiem un komisijas maksas. Analogās valsts ražotāja iekšzemes cenām tika veiktas korekcijas, ņemot vērā iekšzemes transporta izmaksas, kredīta izmaksas un pārkraušanas izmaksas.

               (57)

               Viens eksportētājs lūdza veikt valūtas konvertēšanas korekciju eksporta cenai, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu. Šis ražotājs eksportētājs bija iesaistījies nākotnes ārvalstu valūtas maiņas darījumu līgumos, lai neitralizētu valūtas revalvāciju attiecībā pret valūtām, kuras parasti izmanto eksporta pārdošanai, proti, euro un ASV dolāru. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka nav tiešas saiknes starp ārvalstu valūtas maiņas līgumiem un eksporta pārdošanas komerclīgumu. Tāpēc prasība tika noraidīta.

               (58)

               Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs ĶTR apgalvoja, ka vajadzēja izvērtēt vairākus faktorus, lai noteiktu, vai korekcija ir pamatota, un lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju eksporta cenu un Japānā noteikto normālo vērtību. Šie faktori attiecās uz tirdzniecības līmeni, pārdošanas daudzumu, fizisko kvalitāti un zīmolu atšķirībām, un izmaksu atšķirībām, piemēram, pētniecības un izstrādes, izejvielu, nemainīgajām izmaksām un nodokļu shēmām.

               (59)

               Attiecībā uz tirdzniecības līmeni netika konstatēta būtiska atšķirība attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražotāja eksportētāja un analogās valsts ražotāja pārdošanas struktūru vai klientu veidu. Tāpat nav atšķirību starp līdzīgā ražojuma un attiecīgā ražojuma fizikālajām īpašībām, kas varētu pamatot šādas korekcijas veikšanu. Turklāt izmeklēšanā nekonstatēja, ka analogās valsts ražotāja zīmols ietekmē cenas tā, lai pamatotu korekciju. Pieprasījumu iesniegušais ražotājs eksportētājs neiesniedza pārliecinošus pierādījumus vai būtiskus elementus šajā sakarā.

               (60)

               Attiecībā uz iebildumiem par izmaksām, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka analogās valsts ražotājs pēdējos gados sāka izmantot atšķirīgu ražošanas metodi. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēts būtisks izmaksu kāpums saistībā ar atšķirīgu ražošanas metodi, kas pamatotu korekciju.

         3.4.   Dempinga starpības

               (61)

               Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī (skatīt iepriekš 46. līdz 50. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

               (62)

               Pamatojoties uz to, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Pagaidu dempinga starpība

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                              Sinosweet grupa

                           275,91 %

                              Niutang grupa

                           219,17 %

               (63)

               Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju starpībām.

               (64)

               Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 262,93 %.

               (65)

               Visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

               (66)

               Sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, imports veidoja apmēram 90 % no kopējā eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā.

               (67)

               Pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Pagaidu dempinga starpība

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                              Sinosweet grupa

                           275,91 %

                              Niutang grupa

                           219,17 %

                           Izlasē neiekļauti uzņēmumi, kas sadarbojās

                           262,93 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           284,23 %

         4.   KAITĒJUMS

   4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

               (68)

               Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja viens ražotājs Savienībā, proti, Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (“ASE”). Uzņēmumu ASE2015. gada 15. oktobrī iegādājās Hyet Holding B.V., un līdz ar to Savienības ražotāja nosaukums tika mainīts uz Hyet Sweet S.A.S (“Hyet”). Jaunais īpašnieks ir apliecinājis pilnīgu atbalstu notiekošajai izmeklēšanai. Tādējādi Hyet pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari.

               (69)

               Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, visi rādītāji, kas attiecas uz konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (70)

               Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražotāja pārdošanas apjomu un importu no ĶTR. Izņemot Savienību, Ķīnu un Japānu, aspartāmu patlaban ražo tikai Dienvidkorejā. Vienīgais ražotājs ASV 2014. gadā aizgāja no aspartāma tirgus. Pamatojoties uz pieejamo informāciju (4), visā attiecīgajā periodā aspartāms tika importēts minimāli vai vispār netika importēts Savienības tirgū no Japānas, Korejas vai ASV.

               (71)

               Patlaban Eurostat aspartāmu klasificē saskaņā ar vairākiem KN kodiem, ar kuriem klasificē daudzas citas ķīmiskās vielas, tāpēc Eurostat dati nav piemēroti, lai noteiktu importa apjomu. Sūdzības iesniedzējs sniedza statistiku par Ķīnas pārdošanas apjomu Savienībā attiecīgajā periodā, ko sagatavojis Ķīnā izvietotais pētniecības uzņēmums CCM Information science and technology Co., Ltd (“CCM”) (5). Šo informāciju salīdzināja ar Ķīnas eksporta datubāzi, kurā attiecīgie dati par visu attiecīgo periodu tomēr nebija pieejami. Tā kā abās datubāzēs sakrita norādītie dati par 2013. un 2014. gadu un izmeklēšanas periodu, tika nolemts izmantot CCM sniegtos datus, kas aptvēra visu attiecīgo periodu.

               (72)

               Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā mainījās šādi:

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā (tonnās)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Kopējais patēriņš Savienībā – Indekss

                              100

                              92

                              95

                              91

                              88

                              Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati no CCM, Ķīnas eksporta datubāzes dati un pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (73)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Saskaņā ar tirgus informāciju, kas iegūta no sūdzības iesniedzēja un lietotājiem, tas galvenokārt ir saistīts ar bažām par aspartāma ietekmi uz veselību; tā rezultātā daži lietotāji sāka izmantot citus saldinātājus, piemēram, kālija acesulfāmu (“ACE-K”), stēviju vai sukralozi.

         4.3.   Imports no ĶTR

   4.3.1.   ĶTR importa apjoms un tirgus daļa

               (74)

               Ķīnas importa apjoms Savienībā un tirgus daļa mainījās šādi:

                  2. tabula

                  Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Importa apjoms no ĶTR (6) — Indekss

                              100

                              96

                              93

                              95

                              88

                           Importa no ĶTR tirgus daļa — Indekss

                              100

                              105

                              98

                              105

                              100

               (75)

               Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR samazinājās par 12 %, jo samazinājās vispārējais patēriņš Savienībā, kā minēts iepriekš 73. apsvērumā. Saglabājās stabila Ķīnas importa tirgus daļa; tās diapazons bija 50–70 % no patēriņa Savienībā visā attiecīgajā periodā.

         4.3.2.   Importa no ĶTR cenas

               (76)

               Importa no ĶTR vidējā cena par tonnu mainījās šādi:

                  3. tabula

                  Importa no ĶTR CIF cenas (EUR/tonna)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Vidējās svērtās importa cenas

                           10,6

                           11,2

                           10,0

                           9,1

                           9,4

                              Indekss

                              100

                              105

                              94

                              86

                              88

                              Avots: statistika, kuru Savienības ražotājs sniedza no CCM un kura bija arī salīdzināta ar pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza Ķīnas ražotāji eksportētāji par izmeklēšanas periodu.

               (77)

               Visā attiecīgajā periodā importa no ĶTR vidējās cenas samazinājās par 12 %.

         4.3.3.   Cenu samazinājums

               (78)

               Komisija konstatēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

                           a)

                           Savienības ražotāja vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju uz Savienību eksportētajiem ražojuma veidiem, kas koriģētas EXW līmenī; un

                           b)

                           ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa atbilstīgās vidējās svērtās cenas pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kuras noteiktas uz izmaksu, apdrošināšanas un frakts (CIF) pamata, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitas nodokļiem (6,5 %) un pēcimportēšanas izmaksām.

               (79)

               Lai nodrošinātu pietiekamu atbilstību starp ražojuma veidiem, ko pārdeva Savienības ražošanas nozare un Ķīnas ražotāji eksportētāji, ražojuma kontroles numurs (RKN) tika samazināts, aprobežojoties ar parametriem par iepakojuma izmēru un iepakojuma veidu. Izmeklēšanā apstiprināja, ka šie divi parametri nav ievērojami ietekmējuši cenu par tonnu.

               (80)

               Vidējā svērtā Savienības ražošanas nozares cena katram ražojuma veidam tika salīdzināta ar atbilstošajām vidējām svērtajām cenām katram ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktā importa ražojuma veidam. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no Savienības ražotāja apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Komisija konstatēja, ka vidējā cenu samazinājuma starpība bija 21,1 % apmērā.

         4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

               (81)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

               (82)

               Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par vienīgo Savienības ražotāju bija jāindeksē.

         4.4.2.   Kaitējuma rādītāji

   4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (83)

               Kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda (7) un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā mainījās šādi:

                  4. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Ražošanas apjoms — Indekss

                              100

                              83

                              76

                              65

                              58

                           Ražošanas jauda — Indekss

                              100

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Jaudas izmantojums — Indekss

                              105
                               (8)

                              87

                              80

                              68

                              61

               (84)

               Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pastāvīgi samazinājās, un visā attiecīgajā periodā tas notika strauji (par 42 %). Kopš 2013. gada Savienības ražotājam uz diviem mēnešiem bija jāslēdz ražotnes, lai samazinātu izmaksas (pretstatā standarta trīs nedēļu ražošanas pārtraukšanai reizi 18 mēnešos tehniskās apkopes veikšanai).

               (85)

               Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā nemainījās, un līdz ar to jaudas izmantojuma līmenis samazinājās atbilstīgi ražošanas apjomam.

         4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (86)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā un tās tirgus daļa mainījās tā, kā parādīts turpmāk tabulā.

                  5. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Pārdošanas apjoms Savienības tirgū — Indekss

                              100

                              85

                              98

                              84

                              88

                           Tirgus daļa

                           100

                           93

                           103

                           93

                           100

                              Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

               (87)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražotāja pārdošanas apjoms samazinājās kopumā par 12 %. Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Kā redzams no statistikas, Ķīnas pārdošanas apjoms samazinājās tādā pašā procentuālā apmērā (skatīt iepriekš 74. apsvērumu); tas nozīmē, ka Ķīnas ražotāji un Savienības ražotāji vienādā apmērā (katrs par 12 %) izjuta pārdošanas apjoma kritumu, jo samazinājās patēriņš Savienībā.

               (88)

               Līdz ar to Savienības ražotāja tirgus daļa saglabājās nemainīga arī visā attiecīgajā periodā, proti, bija robežās no 30 % līdz 50 %.

         4.4.2.3.   Nodarbinātība

               (89)

               Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi:

                  6. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Darbinieku skaits — Indekss

                              100

                              102

                              98

                              94

                              93

                           Ražīgums (tonna uz nodarbināto) — Indekss

                              100

                              81

                              77

                              69

                              63

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku — Indekss

                              100

                              98

                              96

                              101

                              102

                              Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

               (90)

               No 2011. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām Savienības ražošanas nozare samazināja darbinieku skaitu par 7 %, un, ņemot vērā ļoti straujo ražošanas samazinājumu, kā aprakstīts iepriekš 84. apsvērumā, ražīgums kopumā samazinājās par 37 %. Savienības ražošanas nozares pārstāvji paskaidroja, ka vēl vairāk samazināt darbinieku skaitu ir grūti, ņemot vērā ražošanas procesa nepārtrauktību, kā arī piemērojamos atlaišanas pabalstus. Katrā gadījumā Savienības ražošanas nozarei izdevās samazināt kopējās darbaspēka izmaksas ar ražotņu piespiedu slēgšanu un tādējādi attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši stabilas vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku.

         4.4.2.4.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (91)

               Visas dempinga starpības bija ievērojamas, kā norādīts iepriekš 67. apsvērumā. Ņemot vērā ĶTR importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

               (92)

               ĶTR izcelsmes aspartāmam nekad nav bijuši noteikti antidempinga maksājumi. 1991. gadā tika noteikti antidempinga maksājumi Japānas un ASV izcelsmes aspartāmam, un to termiņš jau sen ir beidzies. Tādēļ novērtējums par dempinga ietekmi pagātnē nav piemērojams šajā lietā.

         4.4.2.5.   Cenas un cenas ietekmējoši faktori

               (93)

               Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā mainījās šādi:

                  7. tabula

                  To preču pārdošanas cenas un izmaksas, kuras pārdeva Savienības ražošanas nozare

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Vidējā pārdošanas cena Savienībā — Indekss

                              100

                              97

                              90

                              90

                              93

                           Pārdoto preču cenas par tonnu — Indekss

                              100

                              113

                              107

                              113

                              122

                              Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

               (94)

               Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Izejvielu cenas attīstība, kā sīki aprakstīts 110. apsvērumā, izskaidro šo cenas kritumu, tomēr nav vienīgais izskaidrojums, kā sīkāk izklāstīts turpmāk 5. iedaļā.

               (95)

               Ņemot vērā būtisko ražošanas apjoma samazināšanu, pārdoto preču vienības izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 22 %.

         4.4.2.6.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (96)

               Turpmāk sniegtajā 8. tabulā redzamas tendences Savienības ražošanas nozarē saistībā ar rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem attiecīgajā periodā.

                  8. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte — Indekss

                              100

                              7

                              – 11

                              – 47

                              – 83

                           Naudas plūsma — Indekss

                              100

                              – 81

                              – 17

                              – 19

                              73

                           Ieguldījumi — Indekss

                              100

                              101

                              140

                              79

                              79

                           Ienākums no ieguldījumiem — Indekss

                              – 100

                              – 575

                              – 1 862

                              – 1 801

                              – 1 513

                              Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

               (97)

               Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Kā redzams iepriekš tabulā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā krasi samazinājās. Lielās naudas plūsmas atšķirības ir cieši saistītas ar krājumu pārmaiņām. Sakarā ar sarežģīto finanšu stāvokli Savienības ražošanas nozarē ieguldījumi un arī ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.

               (98)

               Savienības ražošanas nozare saskaņā ar Francijas VPGP (9) veica ievērojamu vērtības samazinājuma grāmatojumu 2012. finanšu gadā (10). Šis samazinājums pamatojās uz tirgus prognozi un bija ievērojams. Tomēr, lai izvairītos no tendenču izkropļošanas, šīs izmeklēšanas vajadzībām tika nolemts neņemt vērā šo ārkārtējo grāmatojumu.

         4.4.2.7.   Krājumi

               (99)

               Savienības ražošanas nozares krājumu līmenis attiecīgajā periodā mainījās šādi:

                  9. tabula

                  Krājumi

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Krājumi perioda beigās – Indekss

                              100

                              104

                              104

                              77

                              97

                           Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma – Indekss

                              100

                              125

                              138

                              119

                              166

                              Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

               (100)

               Krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā samazinājās, jo izmaksu samazināšanas nolūkā ražotnes uz ilgāku laiku tika slēgtas, kā paskaidrots iepriekš 84. apsvērumā, taču procentuālā izteiksmē no ražošanas apjoma krājumu līmenis salīdzinājumā ar ražošanas apjomu ievērojami pieauga.

         4.4.3.   Secinājums par kaitējumu

               (101)

               Izmeklēšana parādīja, ka gandrīz visi ekonomiskie rādītāji, izņemot tirgus daļu, kura nemainījās, attiecīgajā periodā pasliktinājās.

               (102)

               Būtiskas negatīvas tendences novērotas šādos ekonomiskajos rādītājos: ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, pārdošanas apjomi un cenas Savienības tirgū, naudas plūsma, ieguldījumi, nodarbinātība un ražīgums. Sakarā ar ietekmi, ko radīja gan ražošanas apjoma samazināšanās, kā rezultātā palielinājās pārdoto preču vienības izmaksas, gan pārdošanas cenu kritums, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā krasi samazinājās. Visas šīs tendences skaidri liecina par kaitējuma situāciju.

               (103)

               Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka farmācijas un pārtikas rūpniecība ir divi atsevišķi tirgi un Savienības ražošanas nozarei netiek nodarīts kaitējums, ja tā pārdod ražojumus farmācijas nozarei, tādējādi izmeklēšanā būtu jāaprobežojas tikai ar aspartāmu, ko izmanto pārtikas un dzērienu nozarē. Šī ieinteresētā persona arī norādīja, ka konkurence ar Savienības ražošanas nozari neizpaužas farmācijas tirgū, tāpēc nav pieļaujams apgalvojums, ka tiek nodarīts kaitējums saistībā ar tās ražojumu pārdošanu farmācijas nozarei.

               (104)

               Atbildot uz šo apgalvojumu, jānorāda, ka izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas eksportētāji spēj ražot visus attiecīgā ražojuma veidus, tostarp tos, kas paredzēti farmācijas klientiem. Tomēr pagaidām aspartāma patēriņš farmācijas nozarē ir neliels un Ķīnas eksportētāji (vēl) nav spējuši iesaistīties minētajā tirgū. Ir svarīgi norādīt, ka bez ražojumu pārdošanas farmācijas nozarei, kas ir rentablāka, Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums varētu būt bijis daudz izteiktāks.

               (105)

               Vēl svarīgāk – izmeklēšanā apstiprinājās tas, ka aspartāmam, ko pārdod farmācijas un pārtikas produktu tirgū, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, tādējādi tas ir uzskatāms par vienu ražojumu. Šā iemesla dēļ nav pamatoti izslēgt aspartāmu, kas paredzēts farmācijas nozarei. Cenu atšķirības, galvenokārt saistībā ar stingrāku sertificēšanas un kontroles procesu, kā arī stingrākām ražošanas prasībām, ņem vērā ražojuma kontroles numurā, nošķirot aspartāmu, kas paredzēts farmācijas un pārtikas nozarei. Šāds nošķīrums garantē, ka, aprēķinot dempingu un kaitējumu, salīdzina un ņem vērā tikai viena un tā paša veida ražojumus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida.

               (106)

               Uz visa iepriekš minētā pamata Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         5.   CĒLOŅSAKARĪBA

               (107)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija turklāt pārbaudīja to, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt par iemeslu Savienības ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts, netiktu attiecināti uz importu par dempinga cenām.

         5.1.   Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

               (108)

               Visas izmeklēšanas periodā konstatētās dempinga starpības bija ievērojamas, kā norādīts iepriekš 67. apsvērumā. Arī cenu samazinājuma starpība tajā pašā periodā bija ļoti liela un sasniedza 21,1 %, kā minēts 80. apsvērumā.

               (109)

               Turklāt izmeklēšana parādīja, ka Ķīnas cenas jau bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas 2011. gadā un turpināja samazināties par 12 % attiecīgajā periodā. Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju radīto cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt cenas un, sākot ar 2013. gadu un īpaši izmeklēšanas periodā, nevarēja pārdot ražojumus par cenām, kas ļauj segt visas izmaksas.

               (110)

               Lai sīkāk analizētu Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu tendences, izmeklēšanā novērtēja galveno izejvielu cenu pārmaiņas. Aspartāmu ražo, vairāk vai mazāk vienādās daļās sajaucot divas aminoskābes (L-asparagīnskābi un L-fenilalanīnu). Šīs divas aminoskābes kopā veido apmēram 25 % no kopējām ražošanas izmaksām. Šo divu izejvielu cenas attiecīgajā periodā ir mainījušās attiecīgi aptuveni + 3,5 % un – 27 % apmērā. Tas nozīmē, ka ar izejvielu cenu pārmaiņām tikai 3 % apmērā varētu izskaidrot aspartāma ražošanas izmaksu vai cenu samazinājumu pretstatā 12 % samazinājumam, ko novēroja attiecībā uz Ķīnas importa pārdošanas cenu. Tas apstiprina Savienības ražošanas nozares apgalvojumus, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji īsteno samērā agresīvu cenu politiku Savienības tirgū.

               (111)

               Izmeklēšana arī parādīja, ka Ķīnas ražojumi ir ļoti izplatīti Savienības tirgū. Pat ja to apjoms attiecīgajā periodā nepalielinājās, bet gan atspoguļoja patēriņa samazināšanās tendenci, to tirgus daļa saglabājās nemainīga un bija ievērojami augstāka nekā Savienības ražošanas tirgus daļa visā attiecīgajā periodā.

               (112)

               Ņemot vērā importa par zemām dempinga cenām lielo daudzumu, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt vai pat saglabāt savas cenas, lai segtu visas ražošanas izmaksas. Faktiski, lai saglabātu klientus un ražošanu Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā bija spiesta vēl vairāk samazināt cenas (par 7 %), kas tai, sākot no 2013. gada, radīja zaudējumus. Šis cenu samazinājums, kā paskaidrots 108.–110. apsvērumā, bija lielāks, nekā to varētu izskaidrot ar izejvielu cenu pārmaiņām.

               (113)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

         5.2.   Citu faktoru ietekme

   5.2.1.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

               (114)

               Savienības ražošanas nozares nesaistītiem klientiem paredzētā eksporta apjoms un vidējā cena attiecīgajā periodā mainījās šādi:

                  10. tabula

                  Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Eksporta apjoms

                              Indekss

                              100

                              70

                              47

                              36

                              34

                           Vidējā cena

                              Indekss

                              100

                              97

                              90

                              90

                              93

                              Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

               (115)

               Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā ļoti strauji samazinājās (par 66 %), un arī vidējās cenas samazinājās par 7 %. Izmeklēšanā atklājās, ka tas negatīvi ietekmēja ražošanas apjomu (84. apsvērums) un pārdoto preču izmaksas (94. apsvērums). Tādējādi ir uzskatāms, ka sliktie rezultāti eksporta tirgos arī ir veicinājuši nodarīto būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               (116)

               Tomēr eksporta pārdošanas apjomu un cenu samazinājums nebija pietiekams kopējā Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeņa un intensitātes izskaidrojums. Ir svarīgi uzsvērt, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta saglabāt samazinātas cenas Savienības tirgū, neraugoties uz izmaksu struktūras pasliktināšanos sakarā ar intensīvu un nepārtrauktu Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu spiedienu uz Savienības tirgu, kā paskaidrots 5.1. nodaļā.

               (117)

               Izmeklēšanā arī konstatēja, ka izmeklēšanas periodā produkcijas daļa, kas tika eksportēta, bija ievērojami mazāka nekā produkcijas daļa, kuru pārdeva Savienības tirgū.

               (118)

               Pamatojoties uz to, uzskata, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms un cenu kritums attiecīgajā periodā neizjauca cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         5.2.2.   Imports no citām valstīm

               (119)

               Kā jau minēts iepriekš 70. apsvērumā, aspartāmu patlaban ražo tikai Japānā, ĶTR, Dienvidkorejā un Savienībā. ASV bija ražotne, kas 2014. gadā pārtrauca darbību. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Dienvidkoreja arī samazina ražošanas apjomu. Turklāt pieejamā informācija liecina (11), ka visā attiecīgajā periodā Savienībā netika ievests imports no citiem ražotājiem, izņemot importu no ĶTR, vai arī tas tika ievests mazā daudzumā.

               (120)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports no trešām valstīm neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tāpēc tas nevarēja izjaukt cēloņsakarību, kas tika noteikta starp ĶTR importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         5.2.3.   Patēriņš Savienībā

               (121)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Kā parādīts iepriekš 2. un 5. tabulā, visā attiecīgajā periodā saglabājās stabila Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, jo abās pusēs vienādi izpaudās pārdošanas apjoma kritums (katrai pusei par 12 %).

               (122)

               Katrā gadījumā tiek uzskatīts, ka patēriņa samazinājums Savienībā nebija tik nozīmīgs kā ražošanas zaudējumi un nebija pietiekams, lai izskaidrotu Savienības ražotājam nodarītā kaitējuma apmēru. Jāatgādina, ka pārdošanas cenas samazinājās par 7 % un produkcijas apjoma zaudējumi radīja augstākas izmaksas un ļoti negatīvu rentabilitāti izmeklēšanas periodā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka patēriņa kritums Savienībā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari, bet tas nebija tāda mēroga, lai izjauktu cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         5.2.4.   Citi faktori, ko izvirzīja ieinteresētās personas

               (123)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražotājs pārdevis zīmola ražojumu pretstatā Ķīnas ražotājiem, kas pārdeva ražojumus bez zīmola. Pēc šīs personas domām, zīmola ražojumi ir vairāk pamanāmi un tādēļ tos vairāk ietekmē negatīvas plašsaziņas līdzekļu kampaņas, kurās uzmanība pievērsta iespējamām veselības problēmām, un tas ir iemesls, kāpēc samazinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms.

               (124)

               Šis apgalvojums ir ļoti spekulatīvs un nav pamatots ar ticamiem pierādījumiem. Aspartāms tiek pārdots nevis kā zīmola ražojums galalietotājiem, bet gan lieliem uzņēmumiem, kas galvenokārt darbojas pārtikas un dzērienu nozarē. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Savienības ražošanas nozares pārdotais aspartāms un Ķīnas imports ir pilnīgi identisks fizikālo un ķīmisko īpašību ziņā un, kad sertifikācijas process ir pabeigts, lietotāji nenošķir šos abus avotus. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.

               (125)

               Šī ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares izmaksas ir izkropļotas, jo kāda no izejvielām pirkta no saistīta uzņēmuma. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka saistītais uzņēmums pārdevis Savienības ražošanas nozarei izejvielu par tādām pašām cenām kā citām trešām nesaistītām personām, proti, par tirgus cenām. Tādēļ apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares izmaksas tiek izkropļotas, neapstiprina izmeklēšanā konstatētie fakti.

               (126)

               Cita ieinteresētā persona apstrīdēja cēloņsakarību un pamatojās uz argumentu, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās nenotika laikā, kad pieauga importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR.

               (127)

               Kā sīki paskaidrots iepriekš 108. līdz 113. apsvērumā, kaitējumu kopā izraisīja ietekme, ko radīja gan Ķīnas importa ievērojamā tirgus daļa, gan tā zemās un krītošās cenas. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

         5.2.5.   Secinājums par cēloņsakarību

               (128)

               Izmeklēšana parādīja, ka pastāvīgais Ķīnas importa spiediens uz cenām un tas, ka šis imports pastāvīgi bija pieejams Savienības tirgū, ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ķīnas importa cenas, kas jau bija zemākas, attiecīgajā periodā samazinājās vēl par 12 %, un šo cenu samazinājumu tikai nelielā mērā varēja izskaidrot ar izejvielu cenu tendencēm.

               (129)

               Šajā izmeklēšanā konstatētais kaitējums ir skaidrs, un tas atspoguļojas lielākajā daļā iepriekš 4. nodaļā aprakstīto rādītāju. ĶTR radītā pastāvīgā un agresīvā cenu spiediena rezultātā Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt cenas, nosakot tās zem kopējām ražošanas izmaksām, un tā cieta ievērojamus zaudējumus, īpaši izmeklēšanas periodā.

               (130)

               Komisija rūpīgi apsvēra visu zināmo faktoru ietekmi, kas varētu negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli, un secināja, ka tie nenodarīja kaitējumu (trešo valstu eksports, zīmola ražojumu pārdošana un ražojumu pārdošana bez zīmola, izejvielu iegāde no saistītas personas) vai to ietekme bija neliela, tāpēc tie nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu (patēriņa samazinājums Savienībā un Savienības ražošanas nozares eksporta darbība).

               (131)

               Tādēļ tiek secināts, ka Ķīnas imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka neviens cits faktors nav izjaucis šo cēloņsakarību starp Ķīnas importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         6.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (132)

               Kaut arī tika izdarīts secinājums par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai var secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

         6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (133)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis ĶTR imports par dempinga cenām. Gandrīz visi kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvām tendencēm attiecīgajā periodā, jo īpaši ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms, pārdošanas cenas un nodarbinātība. Lejupejoša tendence tika konstatēta arī attiecībā uz rādītājiem, kas saistīti ar finansiālo sniegumu, tas ir, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem.

               (134)

               Pēc pasākumu ieviešanas ir sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare spēs palielināt ražošanas un pārdošanas apjomu tirgū, kuru virza efektīva konkurence. Ķīnas eksportētāju noteiktajām cenām būtu jāpalielinās, un Savienības ražošanas nozare daļēji atbrīvosies no lielā cenu spiediena, ko patlaban šīs cenas rada Savienības tirgū.

               (135)

               Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, vēl vairāk pasliktināsies. Ļoti iespējami ir turpmāki pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumi, ņemot vērā lielo cenu spiedienu, ko rada imports par zemām dempinga cenām. Tas liks Savienības ražošanas nozarei vēl vairāk samazināt cenu līmeņus un vispār pārtraukt aspartāma ražošanu vidēja termiņa perspektīvā, kā rezultātā Savienībā tiktu zaudētas darba vietas.

               (136)

               Tādēļ Komisija šajā posmā secināja, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         6.2.   Nesaistīto importētāju un izplatītāju intereses

               (137)

               Divi izplatītāji, kas pērk aspartāmu tikai no Savienības ražošanas nozares, sadarbojās izmeklēšanā un pauda atbalstu pasākumiem, jo šie izplatītāji pilnībā paļaujas uz Savienības ražošanas nozares produkciju un tās tirdzniecību.

               (138)

               Neviens no zināmajiem importētājiem nesadarbojās šajā izmeklēšanā un nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai nesniedza nekādu informāciju rakstiski. Kopumā saskaņā ar tirgus informāciju, kas iegūta no Savienības ražošanas nozares un nesen veiktajā izmeklēšanā par līdzīgu ražojumu (12), importētājiem ir diezgan plašs ražojumu klāsts, no kuriem aspartāms ir tikai viena pozīcija. Katrā gadījumā, tā kā ar pasākumiem aspartāma imports no ĶTR netiktu aizliegts, bet gan tikai tiktu atjaunota taisnīga konkurence Savienības tirgū, tiek uzskatīts, ka pasākumiem nevajadzētu atturēt importētājus arī turpmāk tirgot attiecīgo ražojumu Savienības tirgū.

               (139)

               Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tiek uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pret izplatītāju un importētāju interesēm Savienības tirgū.

         6.3.   Lietotāju intereses

               (140)

               Sākot procedūru, Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem aspartāma lietotājiem. Pieci lietotāji sadarbojās izmeklēšanā un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji pārstāv 5,4 % no Savienības patēriņa. Trīs no šiem lietotājiem aspartāmu iepirka tikai no Savienības ražošanas nozares un norādīja, ka tie pret pasākumu ieviešanu attiecas neitrāli vai to atbalstītu.

               (141)

               Abi lietotāji, kas pērk aspartāmu no ĶTR, izmeklēšanas periodā kopā iepirka mazāk par 10 % no Ķīnas importa. Viņu datu pārbaudē tika konstatēts, ka aspartāma daļa to ražošanas izmaksās ir zem 3 % un ka abi uzņēmumi izmeklēšanas periodā bija rentabli. Pasākumu ietekme uz viņu kopējām izmaksām būtu ne vairāk kā 1,5 % apmērā.

               (142)

               Pamatojoties uz šo informāciju, tiek secināts, ka, nosakot antidempinga maksājumus, viņu kopējās ražošanas izmaksas ievērojami nepalielinātos un ka jebkurā gadījumā viņu rīcībā ir zināma marža, kas ļauj absorbēt šīs papildu izmaksas.

               (143)

               Viens lietotājs uzsvēra, cik svarīgi ir izmantot piegādi no diviem avotiem, proti, saglabāt iespēju iegūt aspartāmu no alternatīviem avotiem. Antidempinga pasākumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu Ķīnas izcelsmes aspartāma importētajiem, bet atjaunot efektīvu konkurenci starp dažādiem piegādātājiem un dalībniekiem, kas darbojas šajā tirgū. Kā minēts 135. apsvērumā, ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozare, visticamāk, vairs nevarētu pastāvēt un tādējādi vēl vairāk samazinātos jau tā mazais aspartāma ražotāju skaits pasaulē, un piegāde no diviem avotiem būtu vēl grūtāk īstenojama. Tādēļ Komisija secināja, ka šie pasākumi neapdraudētu lietotāju vajadzību pēc diviem piegādes avotiem.

         6.4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (144)

               No antidempinga pasākumu noteikšanas var sagaidīt, ka tā dos iespēju Savienības ražošanas nozarei palikt tirgū un pēc tam uzlabot savu stāvokli. Ja pasākumi netiktu noteikti, ir liels risks, ka Savienības ražošanas nozarei būtu jāapsver aspartāma ražošanas izbeigšana vidējā termiņā, kā rezultātā neizbēgami tiktu likvidētas darba vietas. Importētāju un lietotāju skatījumā netika konstatēti pārliecinoši iemesli pret pasākumu noteikšanu.

               (145)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana ĶTR izcelsmes aspartāma importam ir Savienības vispārējās interesēs un ka nav pārliecinošu iemeslu pret šo pasākumu noteikšanu.

         7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (146)

               Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām.

         7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

               (147)

               Lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

               (148)

               Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

               (149)

               Šā iemesla dēļ un tā kā nav citas saprātīgas izvēles, Komisija izmantoja peļņas normu vidējo vērtību, kas gūta 2011. un 2012. gadā, proti, pirmajos divos attiecīgā perioda gados (diapazonā no 5 % līdz 10 %). Šāda pieeja pamatojās uz to, ka 2011. gada peļņa no Savienības pārdevumiem tika panākta ar augstu jaudas izmantojumu un tādējādi – ar salīdzinoši zemām vienības ražošanas izmaksām. 2012. gadā situācija pasliktinājās pārdošanas un ražošanas daudzumu samazinājuma dēļ, kā rezultātā palielinājās vienības ražošanas izmaksas, kas savukārt negatīvi ietekmēja rentabilitāti. Tiek uzskatīts, ka peļņas normu vidējā vērtība 2011. un 2012. gadā atbilst tam, ko Savienības ražošanas nozare var gūt parastos tirgus un efektīvas konkurences apstākļos.

               (150)

               Pamatojoties uz to, Komisija aprēķināja līdzīgā ražojuma kaitējumu neizraisošu cenu Savienības ražošanas nozarei attiecībā uz katru RKN, aizstājot faktiskos zaudējumus izmeklēšanas periodā ar iepriekš aprakstīto mērķa peļņas normu.

               (151)

               Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, ar Savienības ražotāja izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, turklāt tā izmantoja RKN. Šajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējām svērtām importa CIF vērtībām. Vidējā kaitējuma starpība katram ražotājam eksportētājam tika iegūta, izsakot RKN līmenī konstatēto starpību summu procentos no to kopējās CIF vērtības.

               (152)

               Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (skatīt 63. līdz 67. apsvērumu).

         7.2.   Pagaidu pasākumi

               (153)

               ĶTR izcelsmes aspartāma importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka zemākās starpības līmenī (no šīm starpībām).

               (154)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība

                           Kaitējuma starpība

                           Pagaidu antidempinga maksājums

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                           55,40 %

                           55,4 %

                              Sinosweet grupa

                           275,91 %

                           59,40 %

                           59,4 %

                              Niutang grupa

                           219,17 %

                           59,13 %

                           59,1 %

                           Visi pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās

                           262,93 %

                           58,86 %

                           58,8 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           284,23 %

                           59,40 %

                           59,4 %

               (155)

               Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojuši minētie tiesību subjekti. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp tiesību subjektiem, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

               (156)

               Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (13). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (157)

               Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums visiem pārējiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

         8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               (158)

               Pienācīgas pārvaldības labad ieinteresētās personas konkrētā termiņā var sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

               (159)

               Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Pagaidu antidempinga maksājumu nosaka Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes aspartāma importam (N-L-α-Aspartil-L-fenilalanīna-1-metilesteris, 3-amino-N-(α-karbometoksifenetil)-sukcīnamīnskābes N-metilesteris), CAS RN 22839-47-0, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2924 29 98 (Taric kods 2924299805).
   2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šādas:

               Uzņēmums

               Pagaidu dempinga maksājumi

                  Taric papildu kods

               Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

               55,4 %

               C067

                  Sinosweet grupa:

                              Sinosweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, ĶTR,

                           un Hansweet Co., Ltd, Yixing city, Jiangsu Province, ĶTR

               59,4 %

               C068

                  Niutang grupa:

                              Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd, Nantong city, ĶTR,

                           un Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd, Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, ĶTR

               59,1 %

               C069

               Izlasē neiekļauti uzņēmumi, kas sadarbojās:

                  Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd, Shaoxing, Zhejiang Province, ĶTR

               58,8 %

               C070

                  Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd, Chunjiang Town, Changzhou city, Jiangsu Province, ĶTR

               58,8 %

               C071

                  Vitasweet Jiangsu Co., Ltd, Liyang City, Changzhou City, Jiangsu Province, ĶTR

               58,8 %

               C072

               Visi pārējie uzņēmumi

               59,4 %

               C999

         3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

               a)

               pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

               b)

               iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un

               c)

               pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

         2.   Ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 25. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes aspartāma importu, kā arī Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes aspartāma, ko satur konkrēti preparāti un/vai maisījumi, importu (OV C 177, 30.5.2015., 6. lpp.).

      (3)  Skatīt Vispārējās tiesas 2014. gada 11. septembra spriedumu lietā T-443/11 Gold East Paper (Jiangsu) Co. Ltd and Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd v Council of the European Union.

      (4)  Sūdzība, Savienības ražotāja, lietotāju un analogās valsts ražotāja atbildes uz anketas jautājumiem.

      (5)  CCM Information Science & Technology Co., Ltd ir pētniecības uzņēmums, kas sniedz tirgus informācijas, datu pētniecības un konsultāciju pakalpojumus. Uzņēmums piedāvā datubāzi, tirgus pārskatus, tirdzniecības analīzi, periodiskus biļetenus, importa un eksporta analīzi un cenu uzraudzības ziņojumus. Tas nodrošina lauksaimniecības, ķīmijas, pārtikas, farmācijas, poligrāfijas un iepakojumu, un enerģētikas nozari. www.cnchemicals.com

      (6)  Sniedzot absolūtos skaitļus un norādot Ķīnas importa tirgus daļu, tiktu atklāti vienīgā Savienības ražotāja pārdošanas dati.

      Avots: Savienības ražotāja sniegtie dati no CCM un Ķīnas eksporta un importa datubāzes dati.

      (7)  Ražošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz nepārtrauktu ražošanu (7/7 un 24/24), paredzot 21 dienu tehniskās apkopes veikšanai reizi 18 mēnešos, kuras laikā ražotnes tika slēgtas.

      (8)  Izņēmuma kārtas ražošanas jaudas izmantojuma rādītājs (105 %) 2011. gadā tika sasniegts, jo minētā kalendārā gada laikā ražošana netika apturēta, ņemot vērā augsto pārdošanas apjomu (Savienībā un eksportam kopā).

      Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

      (9)  Vispārpieņemtie grāmatvedības principi.

      (10)  Savienības ražošanas nozare sagatavo grāmatvedības pārskatus par finanšu gadiem. 2012. finanšu gads ir laikposms no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada martam.

      (11)  Sūdzība, Savienības ražotāja, lietotāju un analogās valsts ražotāja atbildes uz anketas jautājumiem.

      (12)  Komisijas 2015. gada 30. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2015/1963, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kālija acesulfāma importam (OV L 287, 31.10.2015., 52. lpp.).

      (13)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 614/2012 ( 2012. gada 9. jūlijs ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo produktu reģistrā ( Falukorv (GTĪ))

text:
               10.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 178/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 614/2012
   (2012. gada 9. jūlijs),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo produktu reģistrā (Falukorv (GTĪ))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 11. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija izvērtēja Zviedrijas pieteikumu specifikācijas elementu grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz nosaukumu Falukorv, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2430/2001 (2).

               (2)

               Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 509/2006 11. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 8. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantu, tāpēc šis grozījums ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 9. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 328, 13.12.2001., 29. lpp.

      (3)  OV C 251, 27.8.2011., 6. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikuma produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

      ZVIEDRIJA

         Falukorv (GTĪ)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2347 (2016. gada 20. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotām, kuras olu un olu albumīna nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007

text:
               21.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 348/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2347
   (2016. gada 20. decembris),
   ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotām, kuras olu un olu albumīna nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 539/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

               (3)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 20. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 539/2007 par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu olu un olu albumīna nozarē (OV L 128, 16.5.2007., 19. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Kārtas numurs

                  Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
                  (ekvivalents – olas čaumalā kilogramos)

                  09.4015

                  108 000 000

                  09.4401

                  3 899 810

                  09.4402

                  11 625 000


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1287/2011 ( 2011. gada 9. decembris ), ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2014/2005 par atļaujām, kas saistītas ar režīmu, Kopienā ievedot banānus, kurus laiž brīvā apgrozībā, piemērojot kopējā muitas tarifa nodokļu likmi

text:
               10.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/41

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1287/2011
   (2011. gada 9. decembris),
   ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2014/2005 par atļaujām, kas saistītas ar režīmu, Kopienā ievedot banānus, kurus laiž brīvā apgrozībā, piemērojot kopējā muitas tarifa nodokļu likmi
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 29. novembra Regulu (EK) Nr. 1964/2005 par tarifu likmēm banāniem (1) un jo īpaši tās 2. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2014/2005 (2) ir izveidots banānu importa uzraudzības mehānisms, kura pamatā ir importa licences.

               (2)

               Ar Lēmumu 2011/194/ES (3) Padome apstiprināja Ženēvas nolīguma noslēgšanu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu ("Ženēvas nolīgums") un Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm ("ES/ASV nolīgums"). Nolīgumus pašlaik ratificē visas parakstītājas puses. Pēc minēto nolīgumu noslēgšanas ir mainījusies Savienības tirdzniecības režīma struktūra un darbība attiecībā uz banāniem ar KN kodu 0803 00 19.

               (3)

               Ņemot vērā jaunos banānu tarifus, kas piemērojami pēc "Ženēvas nolīguma", ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 306/2011 (4), atcēla Regulu (EK) Nr. 1964/2005 kopš dienas, kad minētais nolīgums stājās spēkā.

               (4)

               Saistībā ar iepriekšminēto nolīgumu pieņemšanu, kuri atrisināja ieilgušo banānu strīdu, importa licenču izmantošana, balstoties uz nodrošinājuma sniegšanu, kā statistisks līdzeklis vairs nav atbilstīgs instruments banānu tirgu uzraudzībai.

               (5)

               Ir izstrādāti jauni un precīzāki banānu importa uzraudzības pasākumi, kas nav tik apgrūtinoši kā licences, kuras uzņēmējiem un valstu pārvaldes iestādēm rada administratīvu slogu un izmaksas.

               (6)

               Tāpēc ir lietderīgi atcelt pienākumu tirgotājiem iegūt importa licences jebkuras izcelsmes banānu ievešanai. Tāpēc Regula (EK) Nr. 2014/2005 būtu jāatceļ. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2014/2005 1. panta 3. punktu licenču derīgums aprobežojas ar to izdošanas gadu, tāpēc ir lietderīgi pienākumu iegūt importa licences atcelt no 2012. gada 1. janvāra.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 2014/2005 atceļ.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 9. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 316, 2.12.2005., 1. lpp.

      (2)  OV L 324, 10.12.2005., 3. lpp.

      (3)  OV L 88, 4.4.2011., 66. lpp.

      (4)  OV L 88, 4.4.2011., 44. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2110 (2015. gada 12. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mojama de Barbate (AĢIN))

text:
               24.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 306/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2110
   (2015. gada 12. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mojama de Barbate (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Mojama de Barbate, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Mojama de Barbate būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Mojama de Barbate (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.7. grupas “Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 12. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 223, 8.7.2015., 10. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).