title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 287/2011 ( 2011. gada 21. marts ), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu

text:
               24.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 78/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 287/2011
   (2011. gada 21. marts),
   ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Lēmumu 90/480/EEK (3) Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem par ražojumu, kam piemēro pasākumus.

               (2)

               Pēc attiecīgo divu Ķīnas eksportētāju saistību atsaukšanas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94 (4) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam.

               (3)

               Ar Regulu (EK) Nr. 610/95 (5) Padome grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un piemēroja galīgo maksājumu 33 % apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārskatīšanu, kas tika ierosināta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšana”), ar Padomes Regulu (EK) Nr. 771/98 (6) šie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem.

               (4)

               Ar Regulu (EK) Nr. 2268/2004 (7) pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome piemēroja antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam.

               (5)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1275/2005 (8) Padome grozīja ražojuma jomas definīciju, lai tā attiektos arī uz tādu volframa karbīdu, kas ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri.

         2.   Pārskatīšanas pieprasījums

               (6)

               Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (9) Komisija 2009. gada 30. septembrī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Metālu asociācija (Eurometaux) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 85 % – no Savienības kopējās volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda produkcijas.

               (7)

               Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu pārtraukšana varētu sekmēt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un radīt atkārtotu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

         3.   Procedūras sākšana

               (8)

               Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 30. decembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (10) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Izmeklēšanas periods

               (9)

               Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Uz kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecināmo tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (10)

               Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kas zināmi kā ieinteresētās puses, analogās valsts ražotājus un ĶTR pārstāvjus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski izklāstīt savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa.

               (11)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (12)

               Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes tika saņemtas no septiņiem Savienības ražotājiem, viena ĶTR ražotāja eksportētāja, viena analogās valsts ražotāja eksportētāja un trim lietotājiem.

               (13)

               Neviens importētājs neatsaucās uz lūgumu veikt atlasi, nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā. Tā kā tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, atlase nebija jāveic.

               (14)

               Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

                           a)

                              Savienības ražotāji:

                                       —

                                          Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Austrija,

                                       —

                                          H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslāra (Goslar), Vācija,

                                       —

                                          Eurotungstène poudres S.A., Grenoble (Grenoble), Francija,

                                       —

                                          Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntāla (Bruntál), Čehija,

                                       —

                                          Treibacher Industrie AG, Althofena (Althofen), Austrija;

                           b)

                              analogā valsts:

                                       —

                                          Global Tungsten & Powders Corp., ASV;

                           c)

                              lietotājs:

                                       —

                                          Sandvik Hard Materials, Epinūza (Epinouze), Francija.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

               (15)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2849 90 30 un ex 3824 30 00.

               (16)

               Volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (cementēšana – pirmajā gadījumā, kausēšana – trešajā gadījumā). Šie ražojumi ir starpprodukti, ko izmanto par izejmateriāliem tādu smagā metāla detaļu ražošanā kā cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi.

               (17)

               Šī izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgais ražojums, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod uz Savienību, gan fizikālo un ķīmisko īpašību, gan lietojuma ziņā ir identisks ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū, vai ražojumam, ko ražo un pārdod analogā valstī, tāpēc šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievada piezīmes

               (18)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā bija dempings un, ja bija, vai spēkā esošo pasākumu piemērošanas beigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Saistībā ar izmeklēšanu, kas notiek saskaņā ar minēto pantu, tiek atgādināts, ka tirgus ekonomikas režīms (“TER”) netiek izvērtēts.

               (19)

               Kā jau paskaidrots iepriekš, ĶTR ražotāju eksportētāju atlase nebija jāveic.

               (20)

               Atlases posmā izrādījās, ka vienīgais sadarbībā iesaistītais Ķīnas ražotājs eksportētājs pārstāvēja mazāk nekā 5 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību. Ķīnas iestādēm un citām ieinteresētajām personām paziņoja par iespēju, ka ražotāju eksportētāju nepietiekamās sadarbības dēļ varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants. Komisija uz šo paziņojumu nesaņēma nevienu atbildi.

               (21)

               Tomēr turpmākajā izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem, sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs laboja kļūdu ziņojumā par savu ražojumu eksportu uz Savienību un norādīja lielākus eksporta apjomus, kas nonāk Savienībā. Līdztekus vēl tika analizēti attiecīgā ražojuma apjomi, kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, pamatojoties uz Eurostat datiem. Tādējādi pēc anketas atbilžu pārbaudes tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta apjoms ir ļoti liels (11). Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, tika secināts, ka sadarbība ir noritējusi augstā līmenī.

         2.   Importa dempings PIP laikā

   2.1.   Analogā valsts

               (22)

               Tā kā iepriekšējās izmeklēšanās nevienam ĶTR ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER, normālo vērtību Ķīnai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem.

               (23)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērotu analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai tika ieteikts izmantot ASV. Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Piezīmes vai iebildumi par šo jautājumu netika saņemti ne no vienas personas. ASV kā analogā valsts tika izmantota jau sākotnējā izmeklēšanā, un jauni vai mainīti apstākļi, kas varētu pamatot šīs valsts nomaiņu, netika ne konstatēti, ne paziņoti Komisijai. ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši – ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu vietējā tirgus atvērtību un konkurētspēju. Turklāt viens ASV ražotājs piekrita sadarbībai šīs pārskatīšanas laikā.

               (24)

               Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, ASV ir izmantotas kā analogā tirgus ekonomikas valsts.

         2.2.   Normālā vērtība

               (25)

               Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ASV ražotāja, kurš sadarbojās analogajā valstī, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par ražojuma veidiem, kurus, kā tika konstatēts, realizē parastā tirdzniecības apritē.

               (26)

               Tādēļ par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas paredzēta nesaistītiem pircējiem.

               (27)

               Vispirms tika pārbaudīts, vai sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido 5 % vai vairāk procentu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi.

               (28)

               Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā ASV tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem pircējiem īpatsvaru.

               (29)

               Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms bija zemāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos.

         2.3.   Eksporta cena

               (30)

               Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pārstāvēja vairāk nekā 90 % no kopējā Ķīnas importa uz Savienību, eksporta cenu pārbaudīja, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja sniegtajiem datiem, t. i., ņemot vērā faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu, ko pārdod eksportam uz Savienību.

         2.4.   Salīdzinājums

               (31)

               Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vienā un tajā pašā nodokļu līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, jo uzskatīja (kas arī tika apliecināts), ka šie faktori ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Tika veiktas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, bankas maksājumu un iepakošanas izmaksu korekcijas. Turklāt tika veikta eksporta nodokļa korekcija 5 % apmērā attiecībā uz eksporta cenu un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) korekcija attiecībā uz normālo vērtību.

         2.5.   Dempinga starpība

               (32)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību katram ražojuma veidam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums atklāja, ka dempings pastāv un PIP laikā jau pārsniedz 80 %, tātad tas ir ievērojami augstākā līmenī nekā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (31 %). Precīzu dempinga starpību nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Aprēķini pamatojas uz viena ĶTR ražotāja eksportētāja un viena analogās valsts ražotāja datiem. Dempinga starpības izpaušana ļautu gan sadarbībā iesaistītajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, gan analogās valsts ražotājam attiecīgi secināt otra normālo vērtību un eksporta cenu, kas nepārprotami būtu abu pušu konfidencialitātes tiesību pārkāpums.

         3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

   3.1.   Ievada piezīme

               (33)

               Šajā iedaļā iekļautos datus ieguva, analizējot sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījumā sniegtos datus.

         3.2.   Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda

               (34)

               Lai ievērotu konfidencialitāti, sadarbībā iesaistītā Ķīnas ražotāja eksportētāja dati par neizmantoto jaudu tika norādīti, palielinot vai samazinot tos par 20 %. ĶTR ražošanas jauda 2006. un 2007. gadā sasniedza aptuveni 21 000 tonnu, 2008. gadā un PIP laikā tā būtiski pieauga aptuveni līdz 35 000 tonnu, t. i., attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās vairāk nekā par 80 %. Šie skaitļi uzskatāmi par piesardzīgiem, jo pārskatīšanas pieprasījumā bija norādīta aptuveni 50 000 tonnu liela ražošanas jauda.

               (35)

               Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ziņoja par būtisku jaudas palielinājumu attiecīgajā periodā.

               (36)

               Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopoto informāciju, kopējā Ķīnas ražošanas jauda būtiski pārsniedza faktisko Ķīnas ražošanu (2008. gadā un PIP laikā vismaz par 20 000 tonnu).

               (37)

               PIP laikā ĶTR neizmantotā jauda seškārtīgi pārsniedza Savienības patēriņu (25 000 tonnu attiecībā pret 3 800 tonnām Savienības patēriņa).

               (38)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu ĶTR pieejamās neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību.

               (39)

               Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija norādīja uz būtiskiem to izejmateriālu tirgus kropļojumiem, kurus izmanto attiecīgā ražojuma izgatavošanai. Pirmkārt, izejmateriāliem piemēro Ķīnas iestāžu piešķirtās kvotas. Otrkārt, Ķīnas iestādes ierobežo piekļuvi izejmateriāliem, paredzot eksporta nodokļus un PVN atlaižu politiku, ko, kā norādīts 31. apsvērumā, piemēro arī attiecīgajam ražojumam. Šie faktori veido papildu aspektus, kas šajā lietā norāda uz dempinga turpināšanās iespējamību.

         3.3.   Savienības tirgus pievilcība un eksporta cenas trešām valstīm

               (40)

               Sadarbībā iesaistītā eksportētāja sniegtā informācija par cenu, ko nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ, liecina, ka Savienība faktiski ir interesants tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Visā attiecīgajā periodā citos trešo valstu tirgos noteiktās cenas bija zemākas (izņemot 2007. gadu) par Savienībai noteiktajām cenām (dažādos attiecīgā perioda gados aptuveni par 10 līdz 20 % zemākas).

               (41)

               Ņemot to vērā, var secināt, ka iegūstamās cenas ziņā ES tirgus noteikti ir pievilcīga izvēle Ķīnas eksportētājiem.

               (42)

               Tādējādi, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt savu eksportu uz Savienības tirgu. Augstas dominējošās cenas Savienības tirgū ļautu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem gūt lielāku tīro peļņu.

         3.4.   Pasākumu apiešana

               (43)

               Pasākumus 2005. gadā papildināja ar vēl vienu KN kodu, jo tika konstatēts, ka Ķīnas eksportētāji ir apgājuši pasākumus, volframa karbīda pulverim pievienojot mazāku daudzumu cita metāliska pulvera (lielākoties – kobalta) (12). Tas apstiprināja, ka apiešanas prakse ir vēl viens aspekts, kas liek izdarīt secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību. Tas ir skaidrs pierādījums tam, ka Eiropas tirgus joprojām šķiet pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, iespējams, novirzītu lielākus volframa karbīda apjomus uz ES, ja nepastāvētu antidempinga pasākumi.

         3.5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (44)

               Iepriekš minētā analīze atklāj, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

         D.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Savienības ražošanas nozares definīcija

               (45)

               Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavo septiņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas.

               (46)

               Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tekstā tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

         2.   Ievada piezīme

               (47)

               Dati, kas saistīti ar attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu Savienībā, bija jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti atbilstīgi pamatregulas 19. pantam.

               (48)

               Tā kā, ņemot vērā importa apjomus ar Taric kodu 3824300010, Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī (KN kods 3824 30 00) ietver arī citus ražojumus, ne tikai attiecīgo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu Taric kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie sniedz pietiekami sīku informāciju, kas ļauj veikt pušu identificēšanu. Tāpēc informācija dažreiz tika norādīta diapazona veidā.

               (49)

               Datus par Savienības ražošanas nozari ieguva no septiņu Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

         3.   Patēriņš Savienības tirgū

               (50)

               Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.

               (51)

               No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 62 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. PIP laikā patēriņš samazinājās par 63 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

                  1.   tabula

                  Patēriņš

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Apjoms (tonnās)

                                       +

                                       Kopējais imports

                           1 766

                           1 885

                           2 303

                           755

                                       +

                                       ES tirgū pārdotie ES ražojumi

                           8 281

                           8 334

                           7 981

                           3 024

                                       =

                                       Patēriņš

                           10 047

                           10 218

                           10 284

                           3 779

                           Ikgada pieaugums

                           2 %

                           1 %

                           –63 %

         4.   Ķīnas Tautas Republikas par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļa un cenas

               (52)

               ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļas un vidējās cenas veidojās, kā norādīts turpmāk. Šīs tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

                  2.   tabula

                  Imports no ĶTR

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Attiecīgās valsts importa apjoms (tonnās)

                           Vairāk par 700

                           Vairāk par 700

                           Vairāk par 400

                           Vairāk par 60

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           104

                           60

                           11

                           Attiecīgās valsts importa tirgus daļa

                           7,1 %

                           7,3 %

                           4,2 %

                           2,1 %

                           Attiecīgās valsts importa cena (EUR par tonnu)

                           25 622

                           21 883

                           22 434

                           22 110

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           85

                           88

                           86

               (53)

               Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma par dempinga cenām pārdotā importa apjoms attiecīgajā periodā ir samazinājies par 89 % un PIP laikā sasniedzis aptuveni 80 tonnas. Arī tirgus daļa samazinājās no 7,1 % 2006. gadā līdz 2,1 % PIP laikā.

               (54)

               Viens no iespējamiem šā samazinājuma skaidrojumiem ir tas, ka attiecīgajā periodā ir būtiski pieaudzis ĶTR iekšzemes patēriņš. Turklāt, paredzot eksporta kvotu sistēmu un eksporta tarifus, Ķīnas iestādes, šķiet, īsteno ĶTR volframa resursu saglabāšanas politiku.

               (55)

               Attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas samazinājās par 14 %. Šīs pārmaiņas atspoguļo galveno tendenci, kas vērojama arī attiecībā uz Savienības ražošanas nozares cenām.

               (56)

               Salīdzinājums atklāja arī, ka pēc spēkā esošā antidempinga maksājuma atskaitīšanas ĶTR imports vairāk nekā par 10 % ir samazinājis Savienības ražošanas nozares cenas. Šie rezultāti ir tādi paši kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (13).

         5.   Imports no citām valstīm

               (57)

               Importa apjoms no citām valstīm attiecīgajā periodā ir parādīts turpmāk tabulā. Tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus:

                  3.   tabula

                  Imports no citām valstīm

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Imports no citām valstīm (tonnās)

                           1 050

                           1 138

                           1 873

                           675

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           108

                           178

                           64

                           Citu valstu importa tirgus daļa

                           10,5 %

                           11,1 %

                           18,2 %

                           17,9 %

                           Vidējā cena (EUR par tonnu)

                           27 309,1

                           26 626,0

                           21 607,5

                           24 867,4

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           97

                           79

                           91

                           ASV tirgus daļa

                           4,2 %

                           3,9 %

                           3,9 %

                           3,6 %

                           Vidējā cena (EUR par tonnu)

                           32 948,1

                           32 356,0

                           29 353,3

                           32 054,4

                           Dienvidkorejas tirgus daļa

                           2,2 %

                           2,4 %

                           2,6 %

                           4,4 %

                           Vidējā cena (EUR par tonnu)

                           33 733,8

                           29 969,5

                           25 789,0

                           24 503,7

               (58)

               Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 36 %. Tas sekoja vispārējai tirgus tendencei, ko izraisīja patēriņa samazināšanās (kritums par 62 %), taču tas nenotika vienlaicīgi. Tādējādi šā importa tirgus daļa palielinājās no 10,5 % līdz 17,9 %. Taču šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par negatīvu, kā to pierāda 85. līdz 88. apsvērums turpmāk tekstā.

               (59)

               Jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā Korejas Republikas (“Koreja”) tirgus daļa pieauga divkārt, sasniedzot 4,4 %. Lai gan Korejas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās, tās tomēr konsekventi saglabājās augstākas nekā Ķīnas eksporta vidējā pārdošanas cena.

         6.   Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

               (60)

               Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus būtiskos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         6.1.   Ražošana

               (61)

               Savienības ražošanas nozares ražošana salīdzinājumā ar 2006. gadu vispirms pieauga par 5,8 % 2007. gadā un par 11,6 % 2008. gadā, bet pēc tam, jo īpaši PIP laikā, strauji samazinājās par 56 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

                  4.   tabula

                  Savienības ražošanas kopapjoms

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Apjoms (tonnās)

                           Ražošana

                           10 094

                           10 679

                           11 268

                           4 861

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           106

                           112

                           48

         6.2.   Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji

               (62)

               Ražošanas jauda no 2006. gada līdz PIP palielinājās par 10,8 %. Tā kā ražošana samazinājās, jo īpaši PIP laikā, arī jaudas izmantošanā no 2006. gada līdz PIP bija vērojams kopējs kritums par 57 %, sasniedzot 39 % jaudas izmantojumu PIP laikā.

                  5.   tabula

                  Ražošanas jauda un tās izmantojums

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Apjoms (tonnās)

                           Ražošanas jauda

                           11 110

                           11 610

                           12 230

                           12 310

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           105

                           110

                           111

                           Ražošanas jaudas izmantojums

                           91 %

                           92 %

                           92 %

                           39 %

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           101

                           101

                           43

         6.3.   Krājumi

               (63)

               Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumi palielinājās par 20 % 2008. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 26 % PIP laikā.

                  6.   tabula

                  Krājumi

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Apjoms (tonnās)

                           Krājumi perioda beigās

                           1 714

                           1 808

                           2 054

                           1 514

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           106

                           120

                           88

         6.4.   Pārdošanas apjoms

               (64)

               Laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem nedaudz palielinājās, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 61 %. Pārdošanas apjomi palielinājās 2007. un 2008. gadā, bet strauji saruka PIP laikā. Šī attīstības tendence atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū.

                  7.   tabula

                  Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Apjoms (tonnās)

                           5 594

                           5 630

                           5 874

                           2 292

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           101

                           105

                           41

         6.5.   Tirgus daļa

               (65)

               No 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija samērā stabila, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP palielinājās par četriem procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir palielinājusies par pieciem procentpunktiem.

                  8.   tabula

                  ES tirgus daļa

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           ES tirgus daļa

                           56 %

                           55 %

                           57 %

                           61 %

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           99

                           103

                           109

         6.6.   Izaugsme

               (66)

               Tā kā pārdošanas apjomu samazinājums bija nedaudz zemāks par patēriņa samazinājumu, pieauga Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.

         6.7.   Nodarbinātība

               (67)

               No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Nodarbinātība samazinājās arī laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam, kad ražošana nedaudz pieauga, norādot uz Savienības ražošanas nozares centieniem uzlabot tās ražīgumu. Tomēr PIP laikā straujš ražošanas apjoma kritums izraisīja spēcīgu nodarbinātības līmeņa pazemināšanos.

                  9.   tabula

                  Nodarbinātība

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Vidējais (attiecīgais periods)

                           Kopējais nodarbināto skaits

                           674

                           667

                           653

                           557

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           99

                           97

                           83

         6.8.   Ražīgums

               (68)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā ražošanas apjomu uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, 2007. un 2008. gadā attiecīgi pieauga par 7 % un 15 % salīdzinājumā ar 2006. gadu, bet pēc tam laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 49 %.

                  10.   tabula

                  Ražīgums

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Ražīgums (tonnas gadā uz vienu darbinieku)

                           15

                           16

                           17

                           9

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           107

                           115

                           58

         6.9.   Pārdošanas cenas

               (69)

               Vidējā ražotāja noteiktā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozarei laikā no 2006. gada līdz PIP bija jāsamazina savas cenas par 15,4 %.

               (70)

               Kā skaidrots 55. un 56. apsvērumā, kaut arī Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas uzrādīja līdzīgas tendences kā Savienības ražošanas nozares cenas, tās tomēr konsekventi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP laikā ĶTR cenas bija vairāk nekā par 10 % zemākas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām.

                  11.   tabula

                  Vienības cena ES tirgū

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Savienības pārdošanas vienības cenas (EUR par tonnu)

                           31 030

                           29 995

                           29 072

                           26 241

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           97

                           94

                           85

         6.10.   Algas

               (71)

               No 2006. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu darbinieku palielinājās par 4,8 %.

                  12.   tabula

                  Darbaspēka izmaksas

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Gada darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                           53 614

                           54 613

                           56 564

                           56 221

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           102

                           106

                           105

         6.11.   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

               (72)

               No 2006. gada līdz 2008. gadam ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu pieauga par 18 %. No 2007. gada līdz 2008. gadam ieguldījumi palielinājās par 103 %. Tomēr PIP laikā ieguldījumi samazinājās par 65 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

               (73)

               Ieguldījumus galvenokārt veica jaunu objektu būvniecībā, lai ražotu volframa izstrādājumus no lietotiem materiāliem un lūžņiem. Ieguldījumi bija jāsamazina, jo: i) Savienības tirgū samazinājās vispārējais ražošanas līmenis; ii) tika kropļots izejmateriālu tirgus (sk. 39. apsvērumu); iii) iestājās ekonomikas krīze.

               (74)

               PIP laikā būtiski ieguldījumi netika veikti. To lielākoties var izskaidrot ar ekonomikas krīzi, kas sākās 2008. gadā un sasniedza savu dziļāko punktu PIP laikā, kad piekļuve jaunam kapitālam bija jo īpaši apgrūtināta.

                  13.   tabula

                  Ieguldījumi

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Neto ieguldījumi (tūkstošos EUR)

                           18 403

                           10 711

                           21 756

                           7 568

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           58

                           118

                           41

         6.12.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

               (75)

               Daļēji spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ un daļēji Savienības ražošanas nozares centienu dēļ dažādot izejmateriālu avotus no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt pozitīvu rentabilitātes līmeni pat tad, kad šā perioda laikā rentabilitāte kopumā kritās par 26 %. Tomēr PIP laikā Savienības ražošanas nozares rezultāti bija daudz negatīvāki, un tas norāda uz zināmu nestabilitāti šajā ziņā.

               (76)

               Ienākums no ieguldījumiem (“INI”) caurmērā atbilda rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā.

                  14.   tabula

                  Rentabilitāte un INI

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)

                           10,3 %

                           5,8 %

                           7,6 %

                           –19,5 %

                           INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

                           34,8 %

                           22,1 %

                           28,8 %

                           –28,6 %

         6.13.   Skaidras naudas plūsma

               (77)

               Skaidras naudas plūsmas tendence, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, izmeklēšanas periodā saglabājās pozitīva. Tomēr no 2006. gada līdz PIP tā samazinājās gandrīz par 35 %.

                  15.   tabula

                  Skaidras naudas plūsma

                           2006

                           2007

                           2008

                           PIP

                           Skaidras naudas plūsma (tūkstošos EUR)

                           36 125

                           39 868

                           44 102

                           23 540

                           Indekss (2006. gads = 100)

                           100

                           110

                           122

                           65

         6.14.   Dempinga starpības apmērs

               (78)

               PIP laikā ĶTR dempings turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Turklāt, ņemot vērā izejmateriālu tirgus kropļojumus, ĶTR importa neizmantoto jaudu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir niecīga.

         6.15.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

               (79)

               Tika analizēts, vai Eiropas Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Secinājums bija tāds, ka nozare lielā mērā spēja atgūties no šīm sekām tādēļ, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi izrādījās efektīvi. Tomēr ekonomikas krīze apturēja šo procesu un pastiprināja Savienības ražošanas nozares grūtības.

         7.   Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme

   7.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

               (80)

               Līdz ar Savienības patēriņa samazināšanos Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās no 7,1 % līdz 2,1 % (sk. 52. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā citu trešo valstu izcelsmes importa cenas. Kā iepriekš minēts 56. apsvērumā, pamatojoties uz aprēķinu, kurā nav iekļauts antidempinga maksājums, PIP laikā Ķīnas imports samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 10,7 %. Jāatgādina, ka maksājuma likme ir 33 %. Tātad samazinājuma līmenis, no vienas puses, norāda uz spēkā esošo maksājumu efektivitāti un, no otras puses, uz vajadzību turpināt pasākumus. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka konstatētais samazinājums bija tādā pašā līmenī kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā. Tādējādi ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas ietekme uz Savienības ražošanas nozari saglabājās nemainīga, un, tā kā nav pierādījumu par pretējo, tas tā varētu turpināties.

         7.2.   Ekonomikas krīzes ietekme

               (81)

               Ļoti negatīvo ekonomisko apstākļu dēļ, kas PIP laikā dominēja volframam pakārtotajā nozarē, jo īpaši tērauda un cementētā karbīda nozarē, kas Savienībā patērē lielāko daļu volframa, Savienības ražošanas nozare radikāli samazināja attiecīgā produkta ražošanu un pārdošanas apjomus.

               (82)

               Pirms krīzes uzņēmumiem, kuri darbojās pakārtotajā nozarē, bija lieli volframa krājumi, kas PIP laikā netika papildināti un kas pēc tam ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas līmeni.

               (83)

               Tā kā ražošana samazinājās, bet Savienības ražošanas nozare ir visai kapitālietilpīga un līdz ar to tai jāsaražo zināmi apjomi, lai vienības fiksētās izmaksas būtu pēc iespējas zemākas, tika būtiski ietekmēta rentabilitāte.

               (84)

               Tomēr Savienības ražošanas nozares analīze pirms krīzes liecina par spēkā esošo antidempinga pasākumu efektivitāti. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākie Savienības ražotāji veica būtiskus ieguldījumus, lai izvairītos no izejmateriālu tirgus kropļojumiem, un tajā pašā laikā viņi bija spējīgi konkurēt, tirgū saglabājot stabilu pozīciju.

         7.3.   Imports no citām valstīm

               (85)

               Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājās par 36 % – no 1 500 tonnām 2006. gadā līdz 675 tonnām PIP laikā. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 10,5 % 2006. gadā līdz 17,9 % PIP laikā. To vidējā importa cena no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 8,9 %. Galvenās importētājvalstis bija Dienvidkoreja un ASV.

               (86)

               Attiecīgajā periodā Dienvidkorejas importa tirgus daļa dubultojās (no 2,2 % līdz 4,4 %). Tomēr pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir tikai nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (par 6,6 %), bet augstākas nekā ĶTR izcelsmes importa cenas (par 9,8 %).

               (87)

               ASV importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 15,1 procentpunktu (no 4,2 % līdz 3,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un tādējādi arī būtiski augstākas (par 31 %) nekā ĶTR izcelsmes importa cenas.

               (88)

               Noslēgumā jāatzīst, ka, ņemot vērā lielākos volframa karbīda importētājus ES, Dienvidkorejas un ASV imports nevarēja negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli galvenokārt to cenu līmeņa dēļ (kas ir līdzīgas vai pat augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas) un – ASV gadījumā – arī samazinātas tirgus daļas dēļ.

         8.   Secinājums

               (89)

               Spēkā esošo efektīvo antidempinga maksājumu dēļ Savienības ražošanas nozare spēja zināmā mērā atgūties no iepriekšējā kaitējumu izraisošā dempinga sekām.

               (90)

               Tomēr nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Lai gan gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražotāju finansiālo situāciju, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, attiecīgā perioda pirmajos gados uzlabojās, izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka PIP laikā visi kaitējuma rādītāji pasliktinājās.

               (91)

               Neņemot vērā to, ka PIP laikā pieprasījuma samazinājums daļēji varēja būt saistīts ar ekonomikas krīzi, izmeklēšanā tika rūpīgi analizēta lēta ĶTR dempinga eksporta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (92)

               Kā minēts 52. apsvērumā, ĶTR importa apjomi faktiski samazinājās laikā no 2006. gada līdz PIP. Šajā pašā periodā importa cenas samazinājās par 14 %, kas, analizējot no attiecīgā četru gadu perioda perspektīvas, atspoguļo Savienības ražošanas nozares cenu pieaugumu. Tomēr redzams, ka būtisks Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas samazinājums (par 15 %) notika no 2006. gada līdz 2007. gadam, t. i., ilgu laiku pirms ekonomiskās krīzes – periodā, kad Savienības ražošanas nozarē noritēja atlabšanas process. Pēc tam ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas stabilizējās, un ar finanšu krīzi saistītais samazinājums, šķiet, tika ierobežots. Ķīnas eksportētāju būtiskais cenas samazinājuma grafiks (pirms krīzes) varētu norādīt, ka viņi, lai samazinātu Savienības ražošanas nozares cenas, īstenoja daudz mērķtiecīgāku un spēcīgāku cenu stratēģiju. Faktiski cenu atšķirība starp Ķīnas eksporta cenām un Savienības rūpniecības nozares cenām 2007. gadā sasniedza 27 % un 2008. gadā attiecīgi 22,8 %.

               (93)

               Ķīnas eksporta cenas 2008. gadā bija par 22,8 % zemākas nekā Savienības rūpniecības nozares cenas. PIP laikā šī starpība samazinājās līdz 15,7 %. Strauji samazinoties patēriņam, Savienības ražotājiem, lai saglabātu tirgus daļu, bija jāsamazina savas cenas.

               (94)

               Kā minēts 57. apsvērumā, samazinoties patēriņam, citu trešo valstu importa apjomi samazinājās par 36 %. Lai gan tirgus daļa pieauga, šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par negatīvu, kā tas norādīts iepriekš 88. apsvērumā.

               (95)

               Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju jānorāda, ka izmeklēšanas laikā apkopotie pierādījumi atklāja, ka Savienības ražošanas nozare ir bijusi spējīga konkurēt parastos tirgus apstākļos ar trešo valstu importu un pat tad, kad to cenas bija zemākas nekā Savienības ražotāju cenas, šī atšķirība nebija tik būtiska kā Ķīnas cenu gadījumā, kā iepriekš norādīts 85. līdz 88. apsvērumā.

               (96)

               Tā kā dažus gadus pirms PIP Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija uzlabojies, šī ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunā un mūsdienīgā tehnoloģijā, lai ražotu attiecīgo ražojumu no lūžņiem un daļēji izvairītos no pastāvošajiem izejmateriālu tirgus kropļojumiem.

               (97)

               Noslēgumā, ņemot vērā kopējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, Ķīnas importu laikā no 2006. gada līdz PIP, kā arī Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, tiek uzskatīts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc tika pārbaudīts, vai, pasākumus atceļot, kaitējums varētu atkārtoties.

         E.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievada piezīmes

               (98)

               Kā minēts 89. līdz 97. apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā zaudējuma, taču tikai zināmā mērā. Faktiski, kad PIP laikā būtiski samazinājās ārkārtīgi augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa kaitīgo ietekmi.

               (99)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu importu no attiecīgajām valstīm novērtēja, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

         2.   Ķīnas eksporta apjomi un cenas attiecībā uz trešām valstīm

               (100)

               Tika konstatēts, ka Ķīnas pārdevumu eksporta cena citu trešo valstu tirgos arī ir zemāka nekā ES noteiktās cenas (dažādos attiecīgā perioda gados, izņemot 2007. gadu, aptuveni par 10 līdz 20 % zemāka). Ķīnas eksportētāju pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, pārsniedzot pat 80 % no to kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt būtiskus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz pievilcīgāko Savienības tirgu.

         3.   ĶTR tirgus neizmantotā jauda

               (101)

               Kā minēts 34. līdz 42. apsvērumā, izmeklēšanas laikā apkopotie dati atklāja, ka ĶTR ir pieejama būtiska neizmantotā jauda. Tika konstatētas skaidras norādes, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. To jo īpaši apstiprina norāžu neesamība par to, ka trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju no ĶTR.

         4.   Secinājums

               (102)

               Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās saimnieciskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.

               (103)

               Kā konstatēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare spēja atgūties no Ķīnas dempinga prakses spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr PIP laikā tā atradās grūtā saimnieciskā stāvoklī galvenokārt ekonomikas krīzes dēļ. Šajā sakarā, ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par zemām dempinga cenām, tad arī turpmāk varētu samazināsies pārdošanas apjomi, tirgus daļas, pārdošanas cenas un līdz ar to pasliktināties finansiālā situācija.

               (104)

               Turklāt, kā norādīts iepriekš 56. apsvērumā, tika arī konstatēts, ka tas, ka Ķīnas ražotāju pārdošanas cena ir vidēji gandrīz par 11 % zemāka nekā Savienības rūpniecības nozares noteiktā cena, šķiet, liecina par to, ka, nepastāvot pasākumiem, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražotāju noteikto cenu.

               (105)

               Ņemot vērā izmeklēšanas laikā konstatētos faktus, proti, ĶTR neizmantoto jaudu, izejmateriālu tirgus kropļojumus, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju potenciālu palielināt un/vai pārorientēt savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas cenu politiku citās trešās valstīs un ienesīgākā Savienības tirgus pievilcību, pasākumu atcelšana varētu liecināt par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Kaitējums būtu vēl nopietnāks, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas krīzi.

         F.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (106)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

               (107)

               Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

               (108)

               Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanās vai kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (109)

               Ņemot vērā secinājumus par situāciju Savienības ražošanas nozarē, kas izklāstīti iepriekš 89. līdz 97. apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem saistībā ar analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 102. līdz 105. apsvērumā, var uzskatīt arī, ka antidempinga maksājumu pārtraukšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare varētu izjust nopietnu finansiālās situācijas pasliktināšanos.

               (110)

               Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kas tādā gadījumā varētu palielināt pārdošanas apjomus un, iespējams, pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, lai varētu turpināt ieguldījumus savu ražotņu jaunajās tehnoloģijās. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu apturēt Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju un līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu, tādējādi samazinot piegādi un konkurenci tirgū.

         3.   Importētāju/lietotāju intereses

               (111)

               Pieteicās viens lietotājs un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sadarbībā iesaistītais lietotājs apgalvoja, ka pasākumu turpināšana neietekmētu negatīvi konkurenci Savienības tirgū, bet gan, tieši otrādi, nodrošinātu pakārtotajai ražošanas nozarei plašāku piegādātāju loku, kuri konkurētu par tirgus cenām.

               (112)

               Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus (14). Lai gan pasākumi bija spēkā, Savienības importētāji/lietotāji joprojām varēja saņemt materiālu piegādes, tostarp arī no ĶTR. Netika dotas nekādas norādes par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, neietekmēs būtiski importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā.

         4.   Secinājums

               (113)

               Paredzams, ka pasākumu turpināšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī mazinās ražotņu slēgšanas un nodarbinātības samazinājuma draudus.

               (114)

               Turklāt gaidāms, ka pasākumu turpināšana nāks par labu lietotājiem/importētājiem, Savienības tirgū saglabājoties plašam piegādātāju lokam.

               (115)

               Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, ir secināts, ka pasākumu turpināšana nav pretrunā Savienības interesēm.

         G.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (116)

               Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.

               (117)

               No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāturpina piemērot antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido procentuālie nodokļi atbilstoši preces vērtībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2849 90 30 un ex 3824 30 00 (15) (Taric kods 3824300010).
   2.   Maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā minētajiem ražojumiem ir 33 %.
   3.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 264, 27.9.1990., 7. lpp.

      (3)  OV L 264, 27.9.1990., 59. lpp.

      (4)  OV L 248, 23.9.1994., 8. lpp.

      (5)  OV L 64, 22.3.1995., 1. lpp.

      (6)  OV L 111, 9.4.1998., 1. lpp.

      (7)  OV L 395, 31.12.2004., 56. lpp.

      (8)  OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp.

      (9)  OV C 115, 20.5.2009., 18. lpp.

      (10)  OV C 322, 30.12.2009., 23. lpp.

      (11)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ precīzu procentuālo daļu neizpauž.

      (12)  Padomes Regula (EK) Nr. 1275/2005 (2005. gada 26. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2268/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu (OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp.).

      (13)  Sk. Regulas (EK) Nr. 2268/2004 65. apsvērumu.

      (14)  Sk. Regulas (EK) Nr. 2268/2004 101. apsvērumu.

      (15)  Daļiņas nav regulāras, kā arī nav plūstošas atšķirībā no “presēšanai gatavā pulvera” daļiņām, kas ir sfēriskas vai granulveida, viendabīgas un brīvi plūstošas. Plūstamības trūkumu var mērīt un noteikt, izmantojot kalibrētu piltuvi, piemēram, HALL caurplūdes mērītāju, kas atbilst standartam ISO 4490.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1200/2014 ( 2014. gada 6. novembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               7.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 321/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1200/2014
   (2014. gada 6. novembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 6. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  54,3

                  MA

                  79,8

                  MK

                  65,0

                  ZZ

                  66,4

                  0707 00 05

                  AL

                  78,9

                  JO

                  193,6

                  MK

                  74,3

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  119,1

                  0709 93 10

                  MA

                  60,4

                  TR

                  118,7

                  ZZ

                  89,6

                  0805 20 10

                  MA

                  121,8

                  TR

                  61,9

                  ZZ

                  91,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  66,9

                  ZZ

                  66,9

                  0805 50 10

                  AR

                  78,7

                  MA

                  52,7

                  TR

                  91,4

                  ZZ

                  74,3

                  0806 10 10

                  BR

                  315,5

                  LB

                  284,9

                  PE

                  348,3

                  TR

                  138,3

                  US

                  400,6

                  ZA

                  133,6

                  ZZ

                  270,2

                  0808 10 80

                  AR

                  153,3

                  BA

                  46,1

                  BR

                  51,7

                  CA

                  88,6

                  CL

                  86,8

                  CN

                  68,5

                  NZ

                  136,2

                  US

                  193,3

                  ZA

                  160,7

                  ZZ

                  109,5

                  0808 30 90

                  CN

                  118,3

                  ZA

                  57,4

                  ZZ

                  87,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 108/2012 ( 2012. gada 8. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               9.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 108/2012
   (2012. gada 8. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 8. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  156,8

                  MA

                  56,6

                  TN

                  76,7

                  TR

                  130,2

                  ZZ

                  105,1

                  0707 00 05

                  EG

                  229,9

                  JO

                  137,5

                  TR

                  174,7

                  US

                  57,6

                  ZZ

                  149,9

                  0709 91 00

                  EG

                  330,9

                  ZZ

                  330,9

                  0709 93 10

                  MA

                  94,6

                  TR

                  141,0

                  ZZ

                  117,8

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  IL

                  78,7

                  MA

                  54,6

                  TN

                  53,8

                  TR

                  74,5

                  ZZ

                  62,3

                  0805 20 10

                  IL

                  138,0

                  MA

                  83,0

                  ZZ

                  110,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  60,2

                  IL

                  97,6

                  JM

                  98,5

                  KR

                  94,1

                  MA

                  111,3

                  TR

                  75,1

                  ZZ

                  89,5

                  0805 50 10

                  EG

                  46,1

                  TR

                  54,8

                  ZZ

                  50,5

                  0808 10 80

                  CA

                  130,0

                  CL

                  98,4

                  CN

                  109,0

                  MA

                  59,2

                  MK

                  31,8

                  US

                  145,7

                  ZZ

                  95,7

                  0808 30 90

                  CL

                  141,4

                  CN

                  51,0

                  US

                  120,5

                  ZA

                  105,1

                  ZZ

                  104,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 473/2011 ( 2011. gada 16. maijs ), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               17.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 129/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 473/2011
   (2011. gada 16. maijs),
   ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 463/2011 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. maijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 16. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

      (4)  OV L 124, 13.5.2011., 45. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 17. maija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 11 10 (1)

                  41,07

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  41,07

                  2,58

                  1701 12 10 (1)

                  41,07

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,07

                  2,29

                  1701 91 00 (2)

                  42,59

                  4,69

                  1701 99 10 (2)

                  42,59

                  1,56

                  1701 99 90 (2)

                  42,59

                  1,56

                  1702 90 95 (3)

                  0,43

                  0,26

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1683 (2016. gada 19. septembris), ar ko 253. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

text:
               20.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 254/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1683
   (2016. gada 19. septembris),
   ar ko 253. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida
       (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2016. gada 14. septembrī nolēma grozīt divus ierakstus to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 19. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītāja vietas izpildītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļā “Fiziskās personas” groza šādus ierakstus:

                  a)

                  “Ali Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias: Abou Zoubair). Dzimšanas datums: 9.3.1986. Dzimšanas vieta: Ariana, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: W342058 (Tunisijas pase, izdota 14.3.2011., derīga līdz 13.3.2016.). Valsts identifikācijas Nr.: 08705184 (Tunisijas valsts identitātes kartes numurs, izdota 24.2.2011.). Adrese: a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunisia; b) Sīrijas Arābu Republika (atrašanās vieta 2015. gada martā); c) Irāka (iespējama alternatīva atrašanās vieta 2015. gada martā); d) Lībija (iepriekšēja atrašanās vieta). Papildu informācija: a) ārējā izskata apraksts: acu krāsa: brūna; augums: 171 cm; b) fotoattēls ir pieejams iekļaušanai Interpola un ANO Drošības padomes īpašajā paziņojumā; c) tēva vārds ir Taher Ouni Harzi, mātes vārds ir Borkana Bedairia. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 10.4.2015.” aizstāj ar šādu:
                  “Ali Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias: Abou Zoubair). Dzimšanas datums: 9.3.1986. Dzimšanas vieta: Ariana, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: W342058 (Tunisijas pase, izdota 14.3.2011., derīga līdz 13.3.2016.). Valsts identifikācijas Nr.: 08705184 (Tunisijas valsts identitātes kartes numurs, izdota 24.2.2011.). Adrese: a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunisia; b) Sīrijas Arābu Republika (atrašanās vieta 2015. gada martā); c) Irāka (iespējama alternatīva atrašanās vieta 2015. gada martā); d) Lībija (iepriekšēja atrašanās vieta). Papildu informācija: a) ārējā izskata apraksts: acu krāsa: brūna; augums: 171 cm; b) fotoattēls ir pieejams iekļaušanai Interpola un ANO Drošības padomes īpašajā paziņojumā; c) tēva vārds ir Taher Ouni Harzi, mātes vārds ir Borkana Bedairia. Tiek apgalvots, ka 2015. gada jūnijā gājis bojā uzlidojumu laikā Mosulā, Irākā. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 10.4.2015.”;

                  b)

                  “Tarak Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias: Abou Omar Al Tounisi). Dzimšanas datums: 3.5.1982. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: Z050399 (Tunisijas pase, izdota 9.12.2003., derīga līdz 8.12.2008.). Valsts identifikācijas Nr.: 04711809 (Tunisijas valsts identitātes kartes numurs, izdota 13.11.2003.). Adrese: a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunisia; b) Sīrijas Arābu Republika (atrašanās vieta 2015. gada martā); c) Irāka (iespējama alternatīva atrašanās vieta 2015. gada martā); d) Lībija (iepriekšēja atrašanās vieta). Papildu informācija: a) ārējā izskata apraksts: acu krāsa: brūna; augums: 172 cm; b) fotoattēls ir pieejams iekļaušanai Interpola un ANO Drošības padomes īpašajā paziņojumā; c) tēva vārds ir Taher Ouni Harzi, mātes vārds ir Borkana Bedairia. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 10.4.2015.” aizstāj ar šādu:
                  “Tarak Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias: Abou Omar Al Tounisi). Dzimšanas datums: 3.5.1982. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: Z050399 (Tunisijas pase, izdota 9.12.2003., derīga līdz 8.12.2008.). Valsts identifikācijas Nr.: 04711809 (Tunisijas valsts identitātes kartes numurs, izdota 13.11.2003.). Adrese: a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunisia; b) Sīrijas Arābu Republika (atrašanās vieta 2015. gada martā); c) Irāka (iespējama alternatīva atrašanās vieta 2015. gada martā); d) Lībija (iepriekšēja atrašanās vieta). Papildu informācija: a) ārējā izskata apraksts: acu krāsa: brūna; augums: 172 cm; b) fotoattēls ir pieejams iekļaušanai Interpola un ANO Drošības padomes īpašajā paziņojumā; c) tēva vārds ir Taher Ouni Harzi, mātes vārds ir Borkana Bedairia. Tiek apgalvots, ka 2015. gada jūnijā gājis bojā Sīrijā. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 10.4.2015.”