title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 914/2013 ( 2013. gada 23. septembris ), ar ko nosaka maksimālo budžeta apjomu 2013. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009

text:
               24.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 914/2013
   (2013. gada 23. septembris),
   ar ko nosaka maksimālo budžeta apjomu 2013. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 51. panta 2. punkta pirmo daļu, 69. panta 3. punkta pirmo daļu, 123. panta 1. punkta pirmo daļu, 131. panta 4. punkta pirmo daļu un 142. panta c) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Tām dalībvalstīm, kuras 2013. gadā īsteno Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā paredzēto vienotā maksājuma shēmu, katram no minētās regulas 52., 53. un 54. pantā minētajiem maksājumiem būtu jānosaka maksimālais budžeta apjoms 2013. gadam.

               (2)

               Tām dalībvalstīm, kuras 2013. gadā izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 1. punktā vai 131. panta 1. punktā minētās iespējas, būtu jānosaka maksimālais budžeta apjoms 2013. gadam attiecībā uz īpašo atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļas 5. nodaļā.

               (3)

               Ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 4. punktu resursi, kurus var izmantot jebkādiem saistītajiem pasākumiem, kuri paredzēti 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā, ir ierobežoti līdz 3,5 % no valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas minēts tās pašas regulas 40. pantā. Skaidrības labad Komisijai būtu jāpublicē maksimālais apjoms, kas izriet no dalībvalstu paziņotajām summām saistībā ar attiecīgajiem pasākumiem.

               (4)

               Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktam summas, kas aprēķinātas saskaņā ar minētās regulas 69. panta 7. punktu, ir noteiktas III pielikumā Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulai (EK) Nr. 1120/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienotā maksājuma shēmu, kura paredzēta III sadaļā Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (2). Skaidrības labad Komisijai būtu jāpublicē dalībvalstu paziņotās summas, kuras tās plāno izmantot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               (5)

               Skaidrības labad būtu jāpublicē vienotā maksājuma shēmas maksimālais budžeta apjoms 2013. gadam, kura summa ir aprēķināta, maksimālos apjomus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 52., 53., 54. un 68. pantā, atskaitot no tās pašas regulas VIII pielikumā minētajiem maksimālajiem apjomiem. Summa, ko atskaita no minētā VIII pielikuma, lai finansētu īpašo atbalstu, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantā, atbilst starpībai starp īpašā atbalsta kopējo summu, ko paziņojušas dalībvalstis, un summām, kas paziņotas, lai finansētu īpašo atbalstu saskaņā ar tās pašas regulas 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu. Ja dalībvalsts, kas īsteno vienotā maksājuma shēmu, nolemj piešķirt atbalstu, kas minēts 68. panta 1. punkta c) apakšpunktā, summai, kas paziņota Komisijai, ir jābūt iekļautai vienotā maksājuma shēmas maksimālā budžeta apjomā, jo šis atbalsts tiek sniegts kā vienības vērtības un/vai lauksaimnieka tiesību uz maksājumu skaitu palielinājums.

               (6)

               Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas 2013. gadā īsteno Regulas (EK) Nr. 73/2009 V sadaļas 2. nodaļā paredzēto vienotā platībmaksājuma shēmu, gada finanšu piešķīrumi būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 123. panta 1. punktu.

               (7)

               Skaidrības labad būtu jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantu 2013. gadā piešķirtu atsevišķos maksājumus par cukuru, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

               (8)

               Skaidrības labad būtu jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantu 2013. gadā piešķirtu atsevišķos maksājumus par augļiem un dārzeņiem, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

               (9)

               Skaidrības labad būtu jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 129. pantu 2013. gadā piešķirtu tos atsevišķos maksājumus par mīkstajiem augļiem, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

               (10)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 51. panta 2. punktā minētais maksimālais budžeta apjoms 2013. gadam ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 3. punktā un 131. panta 4. punktā minētais maksimālais budžeta apjoms 2013. gadam ir noteikts šīs regulas II pielikumā.
   3.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā minētais maksimālais budžeta apjoms 2013. gadam ir noteikts šīs regulas III pielikumā.
   4.   Summas, ko dalībvalstis var izmantot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu, lai segtu īpašo atbalstu, kas paredzēts tās pašas regulas 68. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas IV pielikumā.
   5.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā minētais vienotā maksājuma shēmas maksimālais budžeta apjoms 2013. gadam ir noteikts šīs regulas V pielikumā.
   6.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 123. panta 1. punktā minētie gada finanšu piešķīrumi 2013. gadam ir noteikti šīs regulas VI pielikumā.
   7.   Čehijai, Ungārijai, Latvijai, Lietuvai, Polijai, Rumānijai un Slovākijai pieejamais maksimālais finansējuma apjoms, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantā minēto atsevišķo maksājumu par cukuru 2013. gadā, ir noteikts šīs regulas VII pielikumā.
   8.   Čehijai, Ungārijai, Polijai un Slovākijai pieejamais maksimālais finansējuma apjoms, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantā minēto atsevišķo maksājumu par augļiem un dārzeņiem 2013. gadā, ir noteikts šīs regulas VIII pielikumā.
   9.   Bulgārijai, Ungārijai un Polijai pieejamais maksimālais finansējuma apjoms, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 129. pantā minēto atsevišķo maksājumu par mīkstajiem augļiem 2013. gadā, ir noteikts šīs regulas IX pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 23. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

      (2)  OV L 316, 2.12.2009., 1. lpp.

      I PIELIKUMS

         Maksimālais budžeta apjoms tiešajiem maksājumiem, kas piešķirami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 52., 53. un 54. pantu

         2013. kalendārais gads

                  (tūkstoši EUR)

                  Beļģija

                  Spānija

                  Francija

                  Austrija

                  Portugāle

                  Somija

                  Piemaksa par aitām un kazām

                  21 892

                  600

                  Papildpiemaksa par aitām un kazām

                  7 184

                  200

                  Piemaksa par zīdītājgovīm

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Papildpiemaksa par zīdītājgovīm

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

      II PIELIKUMS

         Maksimālais budžeta apjoms Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punktā paredzētajam īpašajam atbalstam

         2013. kalendārais gads

                  Dalībvalsts

                  (tūkstoši EUR)

                  Beļģija

                  8 600

                  Bulgārija

                  28 500

                  Čehija

                  31 826

                  Dānija

                  40 975

                  Igaunija

                  1 253

                  Īrija

                  25 000

                  Spānija

                  248 054

                  Francija

                  478 600

                  Itālija

                  321 950

                  Latvija

                  5 130

                  Lietuva

                  13 304

                  Ungārija

                  131 898

                  Nīderlande

                  38 900

                  Austrija

                  13 900

                  Polija

                  106 558

                  Portugāle

                  34 111

                  Rumānija

                  44 257

                  Slovēnija

                  14 424

                  Slovākija

                  13 500

                  Somija

                  57 055

                  Zviedrija

                  3 469

                  Apvienotā Karaliste

                  29 800

                  Dalībvalstu paziņotās summas 68. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā atbalsta piešķiršanai, kas ir iekļautas vienotā maksājuma shēmas maksimālā pieļaujamajā budžeta apjomā.
                  Slovēnija: 5 800 tūkstoši EUR.

      III PIELIKUMS

         Maksimālais budžeta apjoms atbalstam, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā

         2013. kalendārais gads

                  Dalībvalsts

                  (tūkstoši EUR)

                  Beļģija

                  4 461

                  Bulgārija

                  28 500

                  Čehija

                  31 826

                  Dānija

                  17 075

                  Igaunija

                  1 253

                  Īrija

                  25 000

                  Spānija

                  179 954

                  Francija

                  297 600

                  Itālija

                  152 950

                  Latvija

                  5 130

                  Lietuva

                  13 304

                  Ungārija

                  46 164

                  Nīderlande

                  31 420

                  Austrija

                  13 900

                  Polija

                  106 558

                  Portugāle

                  21 210

                  Rumānija

                  44 257

                  Slovēnija

                  8 624

                  Slovākija

                  13 500

                  Somija

                  57 055

                  Zviedrija

                  3 469

                  Apvienotā Karaliste

                  29 800

      IV PIELIKUMS

         Summas, ko dalībvalstis izmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu, lai segtu īpašo atbalstu, kas paredzēts minētās regulas 68. panta 1. punktā

         2013. kalendārais gads

                  Dalībvalsts

                  (tūkstoši EUR)

                  Beļģija

                  8 600

                  Dānija

                  23 250

                  Īrija

                  23 900

                  Spānija

                  144 390

                  Francija

                  84 000

                  Itālija

                  144 900

                  Nīderlande

                  31 700

                  Austrija

                  11 900

                  Portugāle

                  21 700

                  Slovēnija

                  5 800

                  Somija

                  6 190

      V PIELIKUMS

         Maksimālais budžeta apjoms vienotā maksājuma shēmai

         2013. kalendārais gads

                  Dalībvalsts

                  (tūkstoši EUR)

                  Beļģija

                  517 901

                  Dānija

                  1 031 277

                  Vācija

                  5 852 938

                  Īrija

                  1 339 769

                  Grieķija

                  2 233 227

                  Spānija

                  4 913 824

                  Francija

                  7 607 272

                  Itālija

                  4 202 935

                  Luksemburga

                  37 671

                  Malta

                  5 503

                  Nīderlande

                  890 551

                  Austrija

                  679 111

                  Portugāle

                  476 907

                  Slovēnija

                  141 450

                  Somija

                  518 883

                  Zviedrija

                  767 437

                  Apvienotā Karaliste

                  3 958 242

      VI PIELIKUMS

         Vienotā platībmaksājuma shēmas gada finanšu piešķīrumi

         2013. kalendārais gads

                  Dalībvalsts

                  (tūkstoši EUR)

                  Bulgārija

                  553 245

                  Čehija

                  832 828

                  Igaunija

                  99 912

                  Kipra

                  53 499

                  Latvija

                  138 041

                  Lietuva

                  356 545

                  Ungārija

                  1 140 921

                  Polija

                  2 760 813

                  Rumānija

                  1 213 143

                  Slovākija

                  354 697

      VII PIELIKUMS

         Maksimālais finansējums, kas pieejams dalībvalstīm, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantā minēto atsevišķo maksājumu par cukuru

         2013. kalendārais gads

                  Dalībvalsts

                  (tūkstoši EUR)

                  Čehija

                  44 245

                  Latvija

                  3 308

                  Lietuva

                  10 260

                  Ungārija

                  41 010

                  Polija

                  159 392

                  Rumānija

                  7 072

                  Slovākija

                  19 289

      VIII PIELIKUMS

         Maksimālais finansējuma apjoms, kas dalībvalstīm pieejams, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantā minēto atsevišķo maksājumu par augļiem un dārzeņiem

         2013. kalendārais gads

                  Dalībvalsts

                  (tūkstoši EUR)

                  Čehija

                  414

                  Ungārija

                  4 756

                  Polija

                  6 715

                  Slovākija

                  690

      IX PIELIKUMS

         Maksimālais finansējuma apjoms, kas dalībvalstīm pieejams, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 129. pantā minētos atsevišķos maksājumus par mīkstajiem augļiem

         2013. kalendārais gads

                  Dalībvalsts

                  (tūkstoši EUR)

                  Bulgārija

                  226

                  Ungārija

                  391

                  Polija

                  11 040


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 953/2014 ( 2014. gada 5. septembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               6.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 267/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 953/2014
   (2014. gada 5. septembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 5. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  59,1

                  ZZ

                  59,1

                  0707 00 05

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  124,2

                  0709 93 10

                  TR

                  123,8

                  ZZ

                  123,8

                  0805 50 10

                  AR

                  173,1

                  BR

                  100,4

                  CL

                  209,3

                  IL

                  182,0

                  TR

                  227,6

                  UY

                  152,4

                  ZA

                  161,3

                  ZZ

                  172,3

                  0806 10 10

                  BR

                  163,5

                  TR

                  120,4

                  ZZ

                  142,0

                  0808 10 80

                  BR

                  63,0

                  CL

                  100,4

                  CN

                  120,7

                  NZ

                  122,1

                  US

                  129,1

                  ZA

                  130,0

                  ZZ

                  110,9

                  0808 30 90

                  CN

                  92,5

                  TR

                  123,8

                  XS

                  48,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  91,3

                  0809 30

                  TR

                  135,5

                  ZZ

                  135,5

                  0809 40 05

                  BA

                  34,7

                  MK

                  41,9

                  ZZ

                  38,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/12 (2016. gada 6. janvāris) par daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam

text:
               7.1.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 4/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/12
   (2016. gada 6. janvāris)
   par daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“Antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“Antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 19. panta 3. punktu,
   tā kā:
   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 513/2013 (3) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam Eiropas Savienībā (“Savienība”).

               (2)

               Ražotāju eksportētāju grupa pilnvaroja Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu (“CCCME”) grupas vārdā iesniegt Komisijai cenu saistības, un palāta to izdarīja. No cenu saistību noteikumiem izriet, ka cenu saistības ir pakete ar katra ražotāja eksportētāja individuālām cenu saistībām, ko praktisku iemeslu dēļ administratīvi koordinē CCCME.

               (3)

               Ar Lēmumu 2013/423/ES (4) Komisija pieņēma minētās cenu saistības attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu. Ar Regulu (ES) Nr. 748/2013 (5) Komisija grozīja Regulu (ES) Nr. 513/2013, lai ieviestu tehniskas izmaiņas, kas bija vajadzīgas sakarā ar saistību pieņemšanu attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu.

               (4)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1238/2013 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītu moduļu un elementu (“attiecīgais ražojums”) importam Savienībā. Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 (7) Padome noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu attiecīgā ražojuma importam Savienībā.

               (5)

               Pēc paziņojuma par ražotāju eksportētāju grupas (“ražotāji eksportētāji”) un CCCME cenu saistību grozīto versiju Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (8) apstiprināja grozīto cenu saistību (“saistības”) pieņemšanu attiecībā uz galīgo pasākumu piemērošanas periodu.

               (6)

               Ar Īstenošanas lēmumu 2014/657/ES (9) Komisija pieņēma ražotāju eksportētāju grupas un CCCME ierosinājumu izdarīt precizējumus par to saistību īstenošanu, kas skar attiecīgos ražojumus, uz kuriem attiecas saistības, proti, Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītus moduļus un elementus, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8541 40 90 (Taric kodi 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039) un kurus ražo ražotāji eksportētāji (“ražojums, uz kuru attiecas saistības”).

               (7)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/866 (10) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz trim ražotājiem eksportētājiem. Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1403 (11) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju.

               (8)

               4. apsvērumā minētie antidempinga un kompensācijas maksājumi kopā ar 3., 5. un 6. apsvērumā minētajām saistībām un ar tām saistītajiem lēmumiem tiek saukti par “spēkā esošajiem pasākumiem”.

         2.   Attiecīgie saistību noteikumi

               (9)

               Saskaņā ar Komisijas pieņemtajām cenu saistībām tāda ražojuma minimālā importa cena (MIC), uz ko attiecas spēkā esošās saistības, vienreiz kvartālā tiek koriģēta pēc Bloomberg datubāzē uzrādītajām moduļu starptautiskajām tūlītējām cenām, ieskaitot Ķīnas cenas (“pastāvošais standarts”).

               (10)

               Saistībās arī paredzēts, ka “par standartu var izmantot tūlītējās cenas, kuras neietver Ķīnas cenas, ja tādas tūlītējās cenas pieejamas Bloomberg datubāzē”.

         3.   Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu

               (11)

               2015. gada 29. janvārī Komisija no EU ProSun (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir Savienības moduļu un elementu ražotāju apvienība, saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Pieprasījums attiecas tikai uz standartu, ko izmanto par pamatu saistībās izklāstītajā MIC koriģēšanas mehānismā.

               (12)

               Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pastāvošais standarts vairs neatbilstot moduļu cenām. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza šādus pietiekamus pierādījumus tam, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteikts pastāvošais standarts, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas:

                           a)

                           to Ķīnas respondentu skaits, kuri sniedza datus, kas tika iekļauti pastāvošā standartā, pēc saistību pieņemšanas, it sevišķi no 2014. gada sākuma, bija ievērojami pieaudzis;

                           b)

                           līdz ar to Ķīnas respondentu īpatsvars pastāvošajā standartā palielinājies un tam bijusi ievērojama ietekme uz šā standarta pārmaiņām;

                           c)

                           pie tam Ķīnas respondentu ziņotās cenas vēsturiski bijušas zemākas par citu respondentu ziņotajām.

               (13)

               Pēc pieprasījuma iesniedzēja domām, tas liecina, ka pastāvošais standarts vairs neatbilst moduļu cenām. Tādēļ pieprasījuma iesniedzējs lūdza pastāvošo MIC koriģēšanas mehānisma standartu aizstāt ar Bloomberg publicēto cenu apakšrindu International Average, kur netiek iekļautas Ķīnas respondentu ziņotās cenas.

         4.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (14)

               Informējusi dalībvalstis, Komisija konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiektos tikai uz standartu, kuru ņem par pamatu MIC koriģēšanas mehānismā.

               (15)

               Pārskatīšanas mērķis ir izpētīt, vai pastāvošais standarts arvien vēl adekvāti atspoguļo moduļu cenu pārmaiņas un tādējādi joprojām kalpo mērķim, kas tam noteikts spēkā esošajos pasākumos.

               (16)

               Uz konsultācijām pirms pārskatīšanas saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulu uzaicināja Ķīnas valdību, un konsultācijas tika noturētas.

               (17)

               2015. gada 5. maijā Komisija atbilstoši Antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktam un Antisubsidēšanas pamatregulas 19. panta 2. punktam sāka spēkā esošo pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu. Tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu par procedūras sākšanu (12).

         5.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (18)

               Lai iegūtu izmeklēšanai nepieciešamo informāciju, Komisija nosūtīja anketu sabiedrībai Bloomberg New Energy Finance (“Bloomberg”).

               (19)

               Komisija arī aicināja respondentus, kuri ziņo moduļu cenas Bloomberg, pieteikties, nodot Komisijai datus, kas iesniegti Bloomberg, un darīt zināmu savu viedokli sakarā ar pārskatīšanu.

               (20)

               Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

         6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

               (21)

               No Bloomberg Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija saņēma arī materiālus no vairākiem respondentiem, kas bija paziņojuši moduļu cenas Bloomberg, un dažādas personas Savienībā un citur izteica ieinteresētību pārskatīšanā.

               (22)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu pārskatīšanai. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti pie Bloomberg Cīrihē (Šveicē) un Honkongā (Honkongas ĪPA Ķīnā).

         7.   Izmeklēšana

               (23)

               Komisija pētīja, vai pastāvošais standarts arvien vēl adekvāti atspoguļo moduļu cenu pārmaiņas un līdz ar to joprojām kalpo mērķiem, kas tam noteikts spēkā esošajos pasākumos.

         7.1.   Pastāvošais standarts un tā apakšrindas

               (24)

               Pastāvošais standarts ir cenu rinda Average all, ko veido no visas pasaules iesūtītās moduļu tūlītējās cenas. Bloomberg publicē arī divas moduļu tūlītējo cenu rindas Average all apakšrindas, kam ir nozīme šajā izmeklēšanā:

                           a)

                           apakšrinda Chinese Average, kur iekļautas Ķīnas respondentu ziņotās cenas; un

                           b)

                           apakšrinda International Average, kur iekļautas visas pārējās ziņotās cenas.

               (25)

               Datus šīm cenu rindām un apakšrindām parasti vāc un publicē katru nedēļu. Visas publicētās cenas ir ASV dolāros. Visas uzrādītās cenas regulāri pārbauda Bloomberg saules enerģijas speciālisti, kas cenas precizēšanai var sazināties ar katru respondentu, ja tas bieži iesniedz datus, kas ir ārpus noteiktā diapazona, vai ja šķiet, ka tas mēģina ietekmēt galīgo rezultātu.

               (26)

                  Bloomberg aprēķina nedēļas vidējo cenu, ja ir saņēmusi vismaz trīs cenas norādes. Ja respondents iesniedz vairākas cenas norādes, Bloomberg izrēķina vidējo un uzskata to par vienu norādi.

               (27)

               Lai izvairītos no nenormāli augstas vai zemas cenas norādes, Bloomberg automātiski iezīmē visas norādes, kas ir par vairāk nekā 20 % augstākas vai zemākas par izraudzītā perioda vidējo, lai analītiķi varētu pieprasīt skaidrojumu no dalībnieka. Analītiķi izlemj, vai norādi iekļaut vai ne. Tad pēc pārējām cenu norādēm aprēķina vidējo.

               (28)

               Visiem respondentiem ir jābūt tādiem, kas aktīvi darbojas moduļu ražošanā vai sagādē, un Bloomberg ir manuāli jāapstiprina to dalība, pirms tie var sākt piesūtīt savas cenu norādes.

         7.2.   Ķīnas respondentu skaita un īpatsvara pieaugums

               (29)

               Pieprasījuma iesniedzējs raksta, ka Ķīnas uzņēmumu skaits pastāvošajā standartā pēc saistību pieņemšanas ir ievērojami audzis, it sevišķi kopš 2014. gada sākuma.

               (30)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvo, ka “ķīniešu dalība attiecībā pret kopējo dalību cenu paziņošanā Bloomberg kopš 2013. gada ir aptuveni trīskāršojusies, un dalības palielinājums ir spēcīgi ietekmējis [pastāvošā standarta] attīstību 2014. gadā”.

               (31)

               Lai gan iesniedzējs pieprasījumā sniedza pilnīgu informāciju par 2013. un 2014. gadu, tā argumenti balstījās vienīgi uz divu atsevišķu trīs mēnešu periodu salīdzinājumu, proti, no 2013. gada maija līdz jūlijam un no 2014. gada oktobra līdz decembrim.

               (32)

               Komisija ņēma visus pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos nedēļas dalības datus par 2013. un 2014. gadu un tos izanalizēja, apkopojot dalībnieku skaitu pa gada ceturkšņiem. Tādā veidā Komisija konstatēja:

                           a)

                           pastāvošajā standartā Ķīnas respondentu vidējais skaits ceturksnī no 2013. līdz 2014. gadam nudien bija palielinājies par kādiem 20 respondentiem (56 %);

                           b)

                           līdztekus no 2013. gada līdz 2014. gadam par vairāk nekā 100 respondentiem bija krities vidējais pārējo respondentu skaits ceturksnī (– 46 %).

               (33)

               Tātad pastāvošā standarta Ķīnas respondentu īpatsvara pieaugumu izraisīja tiklab pārējo respondentu skaita samazinājums, kā aizvien lielāks Ķīnas respondentu skaits.

               (34)

               Turklāt Ķīnas respondentu īpatsvars palielinājās no samērā zema līmeņa līdz līmenim, kas labāk atspoguļo Ķīnas daļu pasaules saules enerģijas tirgū. Pēc Bloomberg ziņām, 2014. gadā Ķīnas ražojuma fotoelektriskie elementi un moduļi veido ap 78 % no pasaules ražošanas apjoma.

               (35)

               1. diagrammā pa ceturkšņiem apkopota respondentu dalība pastāvošajā standartā un tā divās apakšrindās.

                  Avots: pārskatīšanas pieprasījums

         7.3.   Ķīnas cenu un pārējo cenu pārmaiņas

               (36)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka apakšrindas Chinese Average cenas vēsturiski bijušas zemākas par International Average cenām. Komisija piezīmē, ka apakšrindas Chinese Average cenas tik tiešām vēsturiski ir zemākas par International Average cenām.

               (37)

               Iesniedzējs arī apgalvoja, ka apakšrindas Chinese Average cenas “būtībā palikušas nemainīgas kopš [saistību] pieņemšanas brīža”.

               (38)

               Izmeklēšana ir parādījusi, ka pretēji pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam International Average cenas nav palikušas nemainīgas kopš saistību pieņemšanas. Faktiski 2013. un 2014. gadā apakšrindām International Average un Chinese Average bija līdzīga tendence (parasti ± 0,01 USD robežās). 2. diagrammā parādītas abas apakšrindas salīdzinājumā ar cenu rindu Average all no 2013. gada sākuma līdz 2014. gada beigām.

                  Avots: Bloomberg, izmeklēšana

         7.4.   Nav būtiskas pazeminošas ietekmes uz pastāvošo standartu

               (39)

               7.2. un 7.3. punktā izklāstītie pieprasījuma iesniedzēja argumenti ļāva tam secināt, ka gan Ķīnas respondentu skaita pieaugumam, gan īpatsvaram cenu rindā Average All bijusi “būtiska pazeminoša ietekme” uz pastāvošo standartu. Tādēļ, pamatojoties uz pastāvošo standartu, MIC korekcijas līdz šim galvenokārt atspoguļojušas to Ķīnas respondentu skaita pieaugumu, kuri ziņo Bloomberg zemākas cenas.

               (40)

               Komisija pārbaudīja visus izmeklēšanā savāktos būtiskos un pienācīgi dokumentētos pierādījumus. Izmeklēšanā konstatētais jau izklāstīts 7.2. un 7.3. punktā:

                           a)

                           pirmkārt, ir audzis to Ķīnas respondentu skaits, kas sūta datus publicēšanai apakšrindā Chinese Average;

                           b)

                           otrkārt, kā redzams 1. diagrammā, Ķīnas respondentu skaita palielināšanās sakrita ar pārējo respondentu skaita ievērojamu samazināšanos;

                           c)

                           treškārt, Ķīnas respondentu īpatsvara palielināšanos izraisa gan Ķīnas respondentu skaita palielināšanās, gan citu valstu respondentu skaita samazināšanās;

                           d)

                           ceturtkārt, Ķīnas respondentu īpatsvars ir palielinājies no samērā zema līmeņa līdz līmenim, kas labāk atspoguļo Ķīnas daļu pasaules saules enerģijas tirgū, un,

                           e)

                           visbeidzot, kā redzams 2. diagrammā, pastāvošā standarta cenu apakšrindām Chinese Average un International Average ir līdzīga tendence 2013. un 2014. gadā.

         7.5.   Secinājumi

               (41)

               Komisija secina:

                           a)

                           pastāvošais standarts joprojām raksturo moduļu cenu attīstību visā pasaulē, jo ietver Ķīnas respondentu piesūtītās cenas;

                           b)

                           un, tā kā abas apakšrindas ir veidojušās pēc līdzīgas tendences, kas nozīmē, ka Chinese Average cenas patiešām ir zemākas par International Average cenām, bet Chinese Average cenas nav samazinājušās straujāk par International Average cenām; un tādēļ

                           c)

                           Ķīnas respondentu īpatsvars pastāvošajā standartā ir palielinājies līdz līmenim, kas labāk atspoguļo Ķīnas ražotāju daļu pasaules saules enerģijas tirgū;

                           d)

                           pastāvošais standarts joprojām atbilst mērķim, kas tam izvirzīts spēkā esošajos pasākumos.

               (42)

               Tāpēc Komisija secināja, ka šī pārskatīšana jāizbeidz.

         7.6.   Rakstveida apsvērumi

               (43)

               Izmeklēšanas konstatējumi ir darīti zināmi ieinteresētajām personām. Tām tika dota iespēja tikt uzklausītām un izteikt piezīmes saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 20. pantu un Antisubsidēšanas pamatregulas 30. pantu. Piezīmes iesniedza pieteikuma iesniedzējs un Ķīnas Tautas Republikas valdība.

      Pieprasījuma iesniedzēja piezīmes

               (44)

               Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs apgalvo: “lai gan Ķīnas uzņēmumu dalība Bloomberg indeksā … ievērojami palielinājās, Ķīnas daļa pasaules tirgū mainījās ļoti maz, ja vispār mainījās, un tas nozīmē, ka pārmaiņas attiecīgajā laikposmā Bloomberg cenu indeksā Average all neatspoguļo pasaules tirgus daļas reālās pārmaiņas”.

               (45)

               Komisija atzīst, ka Ķīnas tirgus daļa pasaulē 2013. un 2014. gada laikposmā būtiski nav mainījusies. Tomēr tas tikai apstiprina secinājumu, ka pastāvošā standarta reprezentativitāte ir uzlabojusies 34. apsvērumā jau minēto iemeslu dēļ. Turklāt šīs cenu rindas jēga ir atainot cenu pārmaiņas, nevis tirgus daļu pārmaiņas.

               (46)

               Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs raksta, ka “notika būtisks kritums apakšrindā Chinese Average , kas jau bija krietni zem apakšrindas International Average cenu līmeņa, un šis cenu kritums bija par vairāk nekā 5 % lielāks nekā tā paša perioda cenu kritums apakšrindā International Average .”

               (47)

               Aplūkojot visu 2013. un 2014. gada laikposmu (tāda laikposma datus iesniedzis pieteikuma iesniedzējs), Komisija konstatē, ka šis apgalvojums neatbilst faktiem. Patiesībā neviena no trim attiecīgajām cenu rindām 2013. un 2014. gadā neuzrāda skaidru lejupēju tendenci, kā redzams 2. diagrammā pie 38. apsvēruma un tālāk 1. tabulā.

               (48)

               Pretēji pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam, katrā no trim cenu rindām sākuma punkts un beigu punkts ir ļoti tuvu viens otram (starpība nepārsniedz USD 0,01 uz augšu un USD 0,02 uz leju), un visās pa vidu ir vērojamas svārstības uz augšu un uz leju. Šīm svārstībām ir līdzīga tendence, un augstākais punkts ir 2013. gada Q3 un Q4. Arī atšķirības starp augstāko un zemāko punktu ir salīdzināmas (USD 0,09 – Average all, USD 0,06 – International Average, USD 0,08 – Chinese Average).

                  1. tabula

                  Vidējo cenu rindas dati USD/W 2013.–2014. gadā

                              Ceturksnis (Q)

                              Average all

                              International Average

                              Chinese Average

                           2013 Q1

                           0,81

                           0,83

                           0,71

                           2013 Q2

                           0,85

                           0,86

                           0,74

                           2013 Q3

                           0,86

                           0,87

                           0,77

                           2013 Q4

                           0,88

                           0,89

                           0,77

                           2014 Q1

                           0,84

                           0,88

                           0,73

                           2014 Q2

                           0,83

                           0,87

                           0,76

                           2014 Q3

                           0,83

                           0,87

                           0,72

                           2014 Q4

                           0,79

                           0,84

                           0,69

                              Avots: Bloomberg, izmeklēšana

               (49)

               Šie skaitļi itin nekādā veidā neliecina, ka būtu notikusi kāda sekmīga manipulācija ar indeksu. Taisnība, ķīniešu uzņēmumu plašākas dalības rezultātā cenu rinda Average all uzrāda mazliet krasāku kritumu nekā cenu rinda International Average. Tomēr šā fakta dēļ nevar apšaubīt cenu rindas Average all izmantošanas piemērotību. Tas tikai loģiski izriet no tā, ka ievadītie dati šajā cenu rindā tagad labāk nekā sākumā atspoguļo Ķīnas daļu pasaules tirgū. Citiem vārdiem: cenu rinda Average all tagad kalpo savam mērķim pat labāk nekā ieviešanas brīdī.

               (50)

               Nav tiesa arī tas, ka Chinese Average cenu kritums bijis par vairāk nekā 5 % lielāks nekā International Average cenu kritums. Patiesībā Chinese Average samazinājās par 2,8 %, bet International Average palielinājās par 1,2 %. Kopējā starpība tātad ir 4 %.

               (51)

               Komisija vēlreiz norāda, ka pieprasījuma iesniedzēja arguments ir balstīts vienīgi uz divu atsevišķu ceturkšņu salīdzinājumu, proti, 2013. gada Q3 un 2014. gada Q4. Komisijas analīzē ņemtas vērā cenu rindas pārmaiņas 2013. un 2014. gadā, t. i., visā laikposmā, par kuru iesniedzējs savā pieprasījumā piegādājis informāciju.

               (52)

               Pieprasījuma iesniedzējs min, ka “… Ķīnas respondentu skaita pieaugumam bija jāpazemina pastāvošais standarts vairāk, nekā tas būtu pazeminājies, ja Ķīnas respondentu skaits nebūtu audzis.”

               (53)

               Komisija noraida šo argumentu, tāpēc ka arī te pieprasījuma iesniedzējs nav sagādājis pierādījumus, kas pamatotu viņa apgalvojumu.

               (54)

               Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka Komisija nav analizējusi “… Ķīnas respondentu dalības pieauguma iespaidu uz [pastāvošo] standartu …”,“… kopējās izmaiņas ietekmi uz cenām proporcionāli vai katras no abām komponentēm ietekmi uz cenām …” un “… to, vai bez plašākas ziņošanas par Ķīnas cenām ir bijuši citi faktori, kas dotu minēto rezultātu”.

               (55)

               Komisija noraida šo uzskatu; tā veica tādu analīzi, un tās slēdziens ir izklāstīts 7.2. un 7.3. punktā.

               (56)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvo, ka Komisija neesot analizējusi,“… vai cenu apakšrindas International Average izmantošana par standartu aplūkojamajā laika posmā būtu devusi rezultātu, kas būtiski atšķiras no tā, kas iegūts, izmantojot pastāvošo standartu”. Pieprasījuma iesniedzējs pieprasa šādu analīzi.

               (57)

               Komisija noraida šo argumentu un tālākas analīzes pieprasījumu, jo tāda analīze neietilptu šīs starpposma pārskatīšanas jomā, kas izklāstīta paziņojumā par procedūras sākšanu un atkārtota 15. apsvērumā. Šīs pārskatīšanas mērķis nav pētīt, vai citu kritēriju izmantošana aplūkojamajā laika posmā būtu devusi rezultātu, kas būtiski atšķiras no tā, kas iegūts, izmantojot pastāvošo standartu.

               (58)

               Komisija uzsver, ka piemērotam standartam ir jābūt objektīvam, pārredzamam un balstītam uz maksimāli plašu aptvērumu. Šajā gadījumā nav attaisnojama Ķīnas ražotāju izslēgšana, jo tie saražo 78 % no pasaules saules enerģijas.

               (59)

               Pieprasījuma iesniedzējs raksta, ka 40. apsvēruma ceturtais konstatējums “klusuciešot atzīst, ka [pastāvošā] standarta indekss nav reprezentatīvs CS [cenu saistību] sākumā, un tas pats par sevi varētu būt dibināts iemesls pāriet uz citādu standartu, ceturksnim pirms CS stāšanās spēkā paliekot bāzes periodam.” Pieprasījuma iesniedzējs arī raksta, ka “Ķīnas respondentu cenu iekļaušana vien nenodrošina, ka pastāvošais standarts atspoguļo moduļu cenas pasaulē”.

               (60)

               Komisija noraida šo argumentu, jo Ķīnas respondentu īpatsvara pieaugums pastāvošajā standartā tikai uzlaboja tā reprezentativitāti, labāk atspoguļojot Ķīnas ražotāju daļu pasaules saules enerģijas tirgū.

               (61)

               Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs lūdza Komisiju turpināt izmeklēšanu, lai konstatētu vairāk faktu. Taču pieprasījuma iesniedzējs nav sniedzis nekādus jaunus faktus papildus tiem, kas minēti 12. apsvērumā izklāstītajā pārskatīšanas pieprasījumā. Tā nu Komisijai nav pamata turpināt izmeklēšanu.

      Ķīnas Tautas Republikas valdības piezīmes

               (62)

               Ķīnas Tautas Republikas valdība iesniedza tikai piezīmes, kas vēl vairāk atbalsta Komisijas secinājumu, ka šī pārskatīšana jāizbeidz.

         7.7.   Secinājums par rakstveida apsvērumiem un pārskatīšanu

               (63)

               Ieinteresēto personu rakstveida apsvērumi neliek grozīt Komisijas konstatējumus šajā izmeklēšanā. Tāpēc Komisija izbeidz šo pārskatīšanu.

               (64)

               Šī regula ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punkta un Regulas (EK) Nr. 597/2009 25. panta 1. punkta izveidotās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigta daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 6. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (3)  OV L 152, 5.6.2013., 5. lpp.

      (4)  OV L 209, 3.8.2013., 26. lpp.

      (5)  OV L 209, 3.8.2013., 1. lpp.

      (6)  OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.

      (7)  OV L 325, 5.12.2013., 66. lpp.

      (8)  OV L 325, 5.12.2013., 214. lpp.

      (9)  OV L 270, 11.9.2014., 6. lpp.

      (10)  OV L 139, 5.6.2015., 30. lpp.

      (11)  OV L 218, 19.8.2015., 1. lpp.

      (12)  OV C 147, 5.5.2015., 4. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/36 ( 2015. gada 12. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               13.1.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 7/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/36
   (2015. gada 12. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 12. janvāris

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  63,0

                  EG

                  164,2

                  IL

                  103,8

                  MA

                  103,8

                  TN

                  130,5

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  116,3

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  73,2

                  TR

                  168,0

                  ZZ

                  161,0

                  0808 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  144,6

                  SN

                  80,8

                  TR

                  158,9

                  ZZ

                  144,0

                  0805 10 20

                  EG

                  40,0

                  MA

                  56,4

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  36,7

                  ZZ

                  49,5

                  0805 20 10

                  MA

                  71,9

                  ZZ

                  71,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  93,3

                  JM

                  118,8

                  KR

                  152,3

                  MA

                  82,2

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  103,5

                  0805 50 10

                  TR

                  67,8

                  ZZ

                  67,8

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  65,5

                  CL

                  89,4

                  US

                  133,7

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  120,0

                  0808 30 90

                  US

                  140,6

                  ZZ

                  140,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar kuru Īstenošanas regulu (ES) 2016/1239 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par termiņiem un to daudzumu paziņošanu, par kuriem izdotas licences rīsu nozarē (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..

               (17.8.2017),

               ar kuru Īstenošanas regulu (ES) 2016/1239 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par termiņiem un to daudzumu paziņošanu, par kuriem izdotas licences rīsu nozarē

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007
                  1
               , un jo īpaši tās 223. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1239
                  2
                ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanas noteikumi, kas attiecas uz importa un eksporta licenču sistēmu, arī rīsu nozarē. Tajā ir izklāstīti arī detalizēti noteikumi par dalībvalstu paziņojumiem Komisijai.

               (2)Daži noteikumi par termiņiem, arī par tarifa kvotu aptverto produktu daudzumu paziņošanas termiņiem, ir jāprecizē.

               (3)Ir lietderīgi – tāpat kā tas reiz bija noteikts iepriekšējās regulās – iekļaut pienākumu dalībvalstīm paziņot Komisijai rīsu daudzumus, par kuriem izdotas licences.

               (4)Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2016/1239 būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā Komisijas deleģētā regula, ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1237
                  3
                groza attiecībā uz paziņojumiem rīsu nozarē.

               (6)Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Īstenošanas regulu (ES) 2016/1239 groza šādi:

               1) regulas 3. pantu groza šādi:

               a) panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3. Ja šajā regulā ir noteikts procedūras termiņš un tā sākuma vai beigu datums iekrīt sestdienā, svētdienā vai svētku dienā, kas Padomes Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 definēta kā “oficiāla brīvdiena”:

               (a)piemērojamais sākuma datums ir nākamā darbdiena, un termiņš sākas plkst. 00.00, ņemot vērā biroja oficiālo darba laiku;

               (b)atkāpjoties no minētās regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta, piemērojamais beigu datums ir nākamā darbdiena, un termiņš beidzas plkst. 13.00 pēc Briseles laika.”;

               b) pievieno šādu 4. punktu:

               “4. Atkāpjoties no 3. punkta, ja šīs regulas piemērošanas vajadzībām ir noteikts termiņš, kādā jāpaziņo licenču pieteikumu aptvertie produktu daudzumi, uz kuriem attiecas tarifa kvota, vai kādā jāpaziņo neizmantotie daudzumi, uz kuriem attiecas tarifa kvota, minētais termiņš beidzas līdz ar tā pēdējās dienas pēdējo stundu neatkarīgi no tā, vai attiecīgā diena ir sestdiena, svētdiena vai svētku diena.”;

               2) iekļauj šādu 19.a pantu:

               “19.a pants

               Paziņojumi sakarā ar rīsiem

               Dalībvalstis katru dienu paziņo Komisijai:

               (a)attiecībā uz importa licencēm, kas nav paredzētas importa tarifa kvotu pārvaldībai, – izdoto licenču aptvertos kopējos daudzumus, iedalītus pēc izcelsmes un preču koda;

               (b)attiecībā uz eksporta licencēm – izdoto licenču aptvertos kopējos daudzumus, iedalītus pēc preču koda.”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē, 17.8.2017

                     Komisijas vārdā –

                     priekšsēdētājs
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

                     (2)
                  Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regula (ES) 2016/1239, kurā izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanas noteikumi, kas attiecas uz importa un eksporta licenču sistēmu (OV L 206, 30.7.2016., 44. lpp.).

                     (3)
                  Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģētā regula (ES) 2016/1237, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem importa un eksporta licenču sistēmas piemērošanai un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem šādu licenču saņemšanai iemaksātā nodrošinājuma atbrīvošanai un atsavināšanai un ar ko groza Komisijas Regulas (EK) Nr. 2535/2001, (EK) Nr. 1342/2003, (EK) Nr. 2336/2003, (EK) Nr. 951/2006, (EK) Nr. 341/2007 un (EK) Nr. 382/2008 un atceļ Komisijas Regulas (EK) Nr. 2390/98, (EK) Nr. 1345/2005, (EK) Nr. 376/2008 un (EK) Nr. 507/2008 (OV L 206, 30.7.2016., 1. lpp.).


title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību

text:
               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..

               (10.7.2017),

               ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu
                  1
                un jo īpaši tās 62. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un 78. panta b) un c) punktu,

               tā kā:

               (1)Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014
                  2
                21. pantā ir noteiktas prasības, ko piemēro ganāmpulka atbalsta pieteikumiem un ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumiem. Kas attiecas uz īsa ražošanas cikla sugām, t. i., sugām ar dzīvnieku lielu mainību, dzīvnieku skaits, par kuriem iesniegts ganāmpulka maksājuma pieprasījums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013
                  3
                33. pantā paredzēto pasākumu, pieprasījuma gada laikā var būtiski mainīties. Tas var novest pie tā, ka ganāmpulka maksājuma pieprasījumā deklarēto dzīvnieku skaits un to dzīvnieku skaits, kuri patiesībā gūs labumu no lielākas labturības, ievērojami atšķiras. Tādējādi ganāmpulka maksājuma pieprasījumā deklarēto dzīvnieku skaits ir tikai orientējošs. Tāpēc attiecībā uz šādām īsa ražošanas cikla sugām būtu jāatļauj dalībvalstīm izveidot tādu sistēmu , lai saņēmējs varētu pieteikties uz atbalstu par visiem dzīvniekiem, par kuriem dalībvalsts noteiktā datumā vai laikposmā ir tiesības pretendēt uz atbalstu. Ja nav elektroniskās datubāzes, būtu jānodrošina iespēja dzīvnieku faktisko skaitu noteikt, pamatojoties uz kaušanas apliecībām vai citiem apliecinošiem dokumentiem, kas kompetentajai iestādei iesniegti pēc ganāmpulka maksājuma pieprasījuma iesniegšanas datuma.

               (2)Atlases kritēriju piemērošana nav obligāta visiem pasākumiem vai darbību veidiem. Tāpēc atbalsta pieteikumu administratīvajās pārbaudēs šis elements būtu jāverificē vienīgi tad, ja nepieciešams.

               (3)Izmaksu pamatotību atbalsta pieteikumu administratīvo pārbaužu ietvaros verificē, pamatojoties uz konkrētu novērtēšanas sistēmu. Tomēr gadījumos, kad nepamatotu izmaksu risks ir zems vai izmaksu sastāvu nevar noteikt pirms darbības īstenošanas, būtu jāpiemēro īpaši noteikumi.

               (4)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013
                  4
                67. panta 1. punktu atbalsta summu var noteikt, pamatojoties uz standarta likmes vienības izmaksām [vienības izmaksu standarta skalām], vienreizējiem maksājumiem vai vienotām likmēm. Šādos gadījumos administratīvajās pārbaudēs nebūtu jāverificē  radušos izmaksu apjoms un saņēmēja veiktie maksājumi.

               (5)Noteikumi par finanšu instrumentiem piemērojamām pārbaudēm būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu konsekvenci ar pārvaldības un kontroles noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 480/2014
                  5
               , un ņemtu vērā finanšu instrumentu veidā sniegtā atbalsta specifiku.

               (6)Izdevumiem, uz kuriem attiecas pārbaudes uz vietas, nevajadzētu būt izdevumiem, kas jāsedz, bet gan maksājumu aģentūrai pieprasītajiem izdevumiem. Tā kā izdevumus, kas jāsedz, var noteikt tikai pēc visu pārbaužu pabeigšanas, tad pārbaudes, kas pamatojas uz šiem izdevumiem, kontroles intensitātes sasniegšanu padarītu neprognozējamu. Bez tam izdevumos, kurus pārbauda uz vietas, nebūtu jāiekļauj maksājumu aģentūras izdevumi tikai avansa maksājumiem, jo minētie izdevumi neatbilst izdevumiem, kas radušies saņēmējam. Turklāt ar finanšu instrumentiem saistīti izdevumi minimālās kontroles intensitātes sasniegšanā būtu jāņem vērā tikai tādā apmērā, ko patiešām ir pārbaudījusi kompetentā iestāde. Lai nodrošinātu, ka katru kalendāro gadu tiek izpildīta minimālā kontroles intensitāte, pārbaudes būtu jāveic līdz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 9. pantā noteiktajam datumam kontroles datu un kontroles statistikas iesniegšanai.

               (7)Lai neradītu nevajadzīgas divkāršas pārbaudes, pārbaudēm uz vietas būtu jāattiecas tikai uz elementiem, kas vēl nav bijuši pakļauti administratīvām pārbaudēm.

               (8)Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 48. un 51. pantu pārbaudēs inter alia jāverificē  atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošana. Turklāt saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 50. panta 4. punkta a) apakšpunktu, izvēloties darbības, kas jāpārbauda uz vietas, jāņem vērā vajadzība pārbaudīt pietiekami daudz dažāda veida un lieluma darbības. Tāpēc konkrētiem pasākumiem specifiski noteikumi par pārbaužu priekšmetu vai intensitāti, kuri noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 54.–59. pantā, ir lieki.

               (9)Attiecībā uz administratīviem sodiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret darbībām, kas ir atlasītas pārbaudēm uz vietas, un darbībām, kas tām nav atlasītas, abos gadījumos pārbaudītajiem izdevumiem būtu jābūt pieprasītajiem izdevumiem.

               (10)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014.

               (11)Ar šo regulu izdarītie grozījumi būtu jāpiemēro atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2018. gada 1. janvāra. Tomēr, ņemot vērā grūtības, ar kurām dalībvalstis saskārās 2015. pieprasījumu gadā, kad tām savas sistēmas bija jāpielāgo Regulas (ES) Nr. 809/2014 13. pantā noteiktajam ganāmpulka maksājuma pieprasījuma iesniegšanas termiņam, kā arī Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 640/2014
                  6
                paredzētajai sistēmai par samazinājumiem, izslēgšanu un sodiem, noteikums, kas īsa ražošanas cikla sugu dzīvnieku faktisko skaitu atļauj noteikt, pamatojoties uz kaušanas apliecībām vai citiem apliecinošiem dokumentiem, kuri kompetentajai iestādei iesniegti pēc ganāmpulka maksājuma pieprasījuma iesniegšanas, būtu jāpiemēro ganāmpulka maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem, sākot no 2016. gada 1. janvāra.

               (12)Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauku attīstības komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 groza šādi:

               (1)regulas 21. pantā iekļauj šādu 4.a punktu:

               “4.a Attiecībā uz īsa ražošanas cikla sugām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 33. pantu, dalībvalstis, iztrūkstot elektroniskai datubāzei, var ieviest procedūras, kurās ganāmpulka maksājuma pieprasījuma vajadzībām izmanto kaušanas apliecību vai citu apliecinošu dokumentu datus. Šie dati nodrošina tādu ticamības un īstenošanas līmeni, kāds vajadzīgs attiecīgā atbalsta pasākuma pareizai pārvaldībai atsevišķu dzīvnieku līmenī.

               Procedūras, kas minētas pirmajā daļā, var ietvert sistēmu, saskaņā ar kuru saņēmējs iesniedz pieteikumu uz atbalstu par visiem dzīvniekiem, par kuriem dalībvalsts noteiktā datumā vai laikposmā ir tiesības pretendēt uz atbalstu, pamatojoties uz kaušanas apliecībās vai citos apliecinošos dokumentos iekļautajiem datiem.

               Tādā gadījumā dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka saskaņā ar attiecīgajam atbalsta pasākumam piemērojamajiem noteikumiem otrajā daļā minētais datums vai laikposms ir skaidri noteikts un zināms saņēmējam.”;

               (2)regulas 48. pantu groza šādi:

               (a)panta 2. punktu groza šādi:

               i)punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “c) atbilstību atlases kritērijiem, ja minētos kritērijus piemēro;”

               ii) punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “e) attiecībā uz izmaksām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izņemot ieguldījumus natūrā un amortizāciju, – iesniegto izmaksu pamatotību. Izmaksas novērtē, izmantojot piemērotu vērtēšanas sistēmu, piemēram, atsauces izmaksas, dažādu piedāvājumu salīdzinājumu vai vērtēšanas komiteju. Attiecībā uz darbībām ar atbalsta likmi līdz 30 % vai darbībām, ko atbalsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. pantu, izmaksu pamatotību var verificēt maksājuma pieprasījumu administratīvo pārbaužu ietvaros. Attiecībā uz darbībām, kuru attiecināmās izmaksas nepārsniedz EUR 5 000, izmaksu pamatotību var noteikt, izmantojot vadošās iestādes ex ante apstiprinātu budžeta projektu.”;

               (b)panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

               “a) pabeigto darbību salīdzinājumā ar darbību, par kuru pēc iesniegtā pieteikuma piešķirts atbalsts;

               b) radušās izmaksas un veiktos maksājumus, izņemot gadījumus, kad izmantots veids vai
                     metode, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā.”;

               (c)pievieno šādu 6. punktu:

               “6. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ne ieguldījumam finanšu instrumentā, ne atbalstam galasaņēmējam šā panta 1.–5. punktu nepiemēro. Tomēr piemēro Regulas (ES) Nr. 1306/2013 58. un 59. pantu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 480/2014* 9. pantu.

               ----------

               Komisijas 2014. gada 3. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 480/2014, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (OV L 138, 13.5.2014., 5. lpp.).”;

               (3)regulas 50. pantu groza šādi:

               (a)panta 1. punktu groza šādi:

               i)punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

               “Izdevumi, kurus aptver pārbaudes uz vietas, veido vismaz 5 %
                     no 46. pantā minētajiem izdevumiem, kurus līdzfinansē Eiropas
                     Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un kuri maksājumu aģentūrai jāsamaksā katrā kalendārajā gadā, un kuri neattiecas uz darbībām, par ko
                     ir pieprasīti tikai avansa maksājumi.”;

               ii) punktam pievieno šādu trešo daļu:

               “Attiecībā uz finanšu instrumentiem pirmajā daļā minētajos izdevumos, kurus aptver pārbaudes uz vietas, ieskaita tikai maksājumus galasaņēmējiem, kuri jāpārbauda uz vietas.”;

               (b)panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

               “Lai noteiktu, vai ir sasniegts 1. punktā minētais minimālais daudzums, ņem vērā tikai pārbaudes, kuras veiktas līdz datumam, kas 9. pantā noteikts kontroles datu un kontroles statistikas iesniegšanai.”;

               (4)regulas 51. pantu groza šādi:

               (a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Pārbaudēs uz vietas verificē to, vai darbība ir īstenota saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, un tās aptver visus atbilstības kritērijus, saistības un citus pienākumus, kuri saistīti ar atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kurus iespējams pārbaudīt apmeklējuma laikā un kuri nav bijuši administratīvo pārbaužu priekšmets. Tajās pārbauda to, vai par darbību ir tiesības pretendēt uz ELFLA atbalstu.”;

               (b)pievieno šādu 5. punktu:

               “5. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 1. punkta b) apakšpunktā
                     , ne ieguldījumam finanšu instrumentā, ne atbalstam galasaņēmējam šā panta 1.–4. punktu nepiemēro. Tomēr piemēro Regulas (ES) Nr. 1306/2013 58. un 59. pantu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 480/2014 9. pantu.”;

               (5)regulas 54.–59. pantu svītro;

               (6)regulas 60. pantam pievieno šādu 4. punktu:

               “4. Atkāpjoties no 48. panta 2. punkta e) apakšpunkta, attiecībā uz darbībām, ko īsteno vietējā rīcības grupa un kas aptver projektu grupu par kopīgu tematu, izmaksu pamatotību var verificēt laikā, kad veic administratīvās pārbaudes par maksājumu pieprasījumiem attiecībā uz minēto projektu grupu.”;

               (7)regulas 61. pantu groza šādi:

               (a)svītro 1. punkta otro teikumu;

               (b)panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “2. Kompetentā iestāde, veicot finanšu starpniekiestādes un saņēmēja administratīvās pārbaudes un vajadzības gadījumā arī apmeklējumus uz vietas, pārliecinās par to, vai maksājumi šīm finanšu starpniekiestādēm atbilst Savienības tiesību aktiem un nolīgumam, kas noslēgts starp kompetento iestādi un finanšu starpniekiestādi.”;

               (8)regulas 63. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “2. Administratīvo sodu, kas minēts 1. punktā, mutatis mutandis piemēro neattiecināmajiem izdevumiem, kas konstatēti 49. pantā minētajās pārbaudēs uz vietas.”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2018. gada 1. janvāra.

               Tomēr 1. panta 1. punktu piemēro ganāmpulka maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem, sākot no 2016. gada 1. janvāra.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē, 10.7.2017

                     Komisijas vārdā –

                     priekšsēdētājs
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

                     (2)
                  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

                     (5)
                  Komisijas 2014. gada 3. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 480/2014, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (OV L 138, 13.5.2014., 5. lpp.).

                     (6)
                  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).


title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 attiecībā uz kontroles pasākumiem saistībā ar kaņepju audzēšanu

text:
               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..

               (30.6.2017),

               ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 attiecībā uz kontroles pasākumiem saistībā ar kaņepju audzēšanu

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu
                  1
                un jo īpaši tās 58. panta 4. punktu un 62. panta 2. punkta e) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014
                  2
                45. pantā un minētās regulas pielikumā ir paredzēti noteikumi par Δ9-tetrahidrokanabinola satura (turpmāk “THC saturs”) pārbaudi kaņepju šķirnēs. Minētie noteikumi būtu jāiekļauj Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 639/2014
                  3
               , kurā grozījumi izdarīti ar Deleģēto regulu (ES) 2017/...
                  4
               . Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 45. pants un minētās regulas pielikums būtu jāsvītro no Deleģētās regulas (ES) 2017/... spēkā stāšanās dienas.

               (2)Noteikumi par kaņepju šķirņu noteikšanu un THC satura pārbaudi balstās uz pieņēmumu, ka kaņepes kā pamatkultūru audzē pavasarī, taču šie noteikumi nav pilnībā piemēroti tad, ja kaņepes audzē kā starpkultūru. Proti, 30. jūnijs kā pēdējais datums oficiālo sēklu etiķešu iesniegšanai, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 17. panta 7. punktā, ir pārāk agrs datums kaņepēm, ko audze kā starpkultūru. Ņemot vērā, ka minētā audzēšanas metode ir izrādījusies piemērota rūpnieciskajām kaņepēm un saderīga ar prasībām vides jomā, dalībvalstīm būtu jābūt iespējai noteikt vēlāku datumu attiecībā uz kaņepēm, ko audzē kā starpkultūru, bet tas nedrīkst būt vēlāks par 1. septembri.

               (3)Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

               (4)Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 groza šādi:

               (1)regulas 17. panta 7. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

               “Atkāpjoties no pirmās daļas c) apakšpunkta, etiķetes iesniedz vēlākais līdz 30. jūnijam, ja sēšana notiek pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas galīgā termiņa. Tomēr, ja kaņepes audzē kā starpkultūru, etiķetes iesniedz līdz dalībvalstu noteiktajam datumam, bet ne vēlāk kā 1. septembrī. Ja šīs etiķetes ir jāiesniedz arī citām valsts iestādēm, dalībvalstis var noteikt, ka minētās etiķetes pēc iesniegšanas saskaņā ar minēto apakšpunktu atdod atpakaļ saņēmējam. Uz atdotajām etiķetēm izdara atzīmi, ka tās izmantotas pieteikuma iesniegšanai.”;

               (2)regulas 45. pantu svītro;

               (3)pielikumu svītro.

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē, 30.6.2017

                     Komisijas vārdā —

                     priekšsēdētājs
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

                     (2)
                  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

                     (3)
                  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 639/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar kuru groza minētās regulas X pielikumu (OV L 181, 20.6.2014., 1. lpp.).

                     (4)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/xxx [datums], ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 639/2014 attiecībā uz kontroles pasākumiem saistībā ar kaņepju audzēšanu, dažiem noteikumiem par zaļajiem maksājumiem, maksājumiem jaunajiem lauksaimniekiem, kuri kontrolē juridisku personu, atbalsta summas aprēķiniem uz vienu vienību brīvprātīga tiešā atbalsta ietvaros, maksājumtiesību daļām un dažām paziņošanas prasībām saistībā ar vienotā platībmaksājuma shēmu un brīvprātīgo saistīto atbalstu, un ar ko izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 X pielikumā (OV L xxx, [datums], xx. lpp.).


title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1191/2014, ar ko nosaka formātu un veidu, kādā jāiesniedz ziņojumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 517/2014 par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm 19. pantā

text:
               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..

               (25.7.2017),

               ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1191/2014, ar ko nosaka formātu un veidu, kādā jāiesniedz ziņojumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 517/2014 par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm 19. pantā

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 517/2014 par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 842/2006
                  1
               , un jo īpaši tās 19. panta 7. punktu,

               tā kā:

               (1)Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1191/2014
                  2
                ir noteikts veids, kādā konkrētu fluorēto siltumnīcefekta gāzu ražotāji, importētāji un eksportētāji vai uzņēmumi, kas šādas gāzes iznīcina, ziņo informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 517/2014 19. pantu, ja šādas gāzes izmanto par izejvielām vai ja šādas gāzes saturošus ražojumus vai iekārtas laiž tirgū.

               (2)Lai varētu sekmīgi uzraudzīt to, kā tiek pildīti Regulas (ES) Nr. 517/2014 19. pantā noteiktie ziņošanas pienākumi, uzņēmumiem pirms relevantu darbību veikšanas būtu jāreģistrē Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1191/2014 1. pantā minētā elektroniskā ziņošanas rīka izmantošana. Tas dalībvalsts kompetentajām iestādēm dotu iespēju importa, eksporta vai citas relevantas darbības veikšanas brīdī pārbaudīt, vai uzņēmumam būtu piemērojama atbilstības verifikācija, par pamatu izmantojot tā ziņojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 517/2014 19. pantu.

               (3)Regulas (ES) Nr. 1191/2014 pielikums būtu jāgroza attiecībā uz tādas informācijas struktūru, kas sniedzama par dažām fluorogļūdeņražu (HFC) pazīmēm, lai to saskaņotu ar ziņošanas formātu, ko izmanto Vīnes Konvencijai par ozona slāņa aizsardzību pievienotā Monreālas protokola par ozona slāni noārdošām vielām
                  3
                (Monreālas protokols) puses. Tas Savienībai ļautu izpildīt Monreālas protokolā noteiktos ziņošanas pienākumus. Tā paša iemesla dēļ no 2020. gada būtu jāsāk sniegt ziņas par eksporta galamērķi un importa izcelsmi; šāds termiņš dotu pietiekami daudz laika elektroniskā ziņošanas rīka pielāgošanai.

               (4)2. sadaļā būtu jāpievieno papildu diferenciācija un piezīmes, tādējādi atspoguļojot pirmajos divos ziņošanas ciklos iedibināto ziņošanas praksi, kā arī 12. sadaļā būtu jāprecizē apraksts, lai ziņas sniedzošie uzņēmumi to vairs neinterpretētu nepareizi.

               (5)Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/879
                  4
                izveidoja elektronisko reģistru attiecībā uz fluorogļūdeņražu laišanai tirgū piemērojamajām kvotām, kurā reģistrē visus relevantos datus, kas attiecas uz Regulas (ES) Nr. 517/2014 18. panta 2. punktā minētajiem pilnvarojumiem.  Tādējādi attiecīgais ziņošanas formāts, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1191/2014 pielikuma 13. sadaļā, vairs nav vajadzīgs un šī sadaļa būtu jāsvītro.

               (6)Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 517/2014 24. panta 1. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulu (ES) Nr. 1191/2014 groza šādi:

               (1)
                     regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

               “1. pants

               1.
                     Ziņojumus, kas jāiesniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 517/2014 19. pantu, iesniedz elektroniski, izmantojot ziņošanas rīku, kura pamatā ir šīs regulas pielikumā noteiktais formāts un kurš šādam mērķim ir pieejams Komisijas tīmekļa vietnē.

               2.
                     Pirms uzņēmums veic darbības, par ko jāziņo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 517/2014 19. pantu, tas elektroniskā ziņošanas rīka izmantošanai reģistrējas Komisijas tīmekļa vietnē.”;

               (2)
                     regulas pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē, 25.7.2017

                     Komisijas vārdā —

                     priekšsēdētājs
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        OV L 150, 20.5.2014., 195. lpp.

                     (2)

                        Komisijas 2014. gada 30. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1191/2014, ar ko nosaka formātu un veidu, kādā jāiesniedz ziņojumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 517/2014 par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm 19. pantā (OV L 318, 5.11.2014., 5. lpp.).

                     (3)

                        Padomes 1988. gada 14. oktobra Lēmums 88/540/EEK par Vīnes Konvenciju ozona slāņa aizsardzībai un Monreālas Protokolu par vielām, kas noārda ozona slāni (OV L 297, 31.10.1988., 8. lpp.).

                     (4)

                        Komisijas 2016. gada 2. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2016/879, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 517/2014 nosaka sīkus noteikumus par atbilstības deklarāciju, kuru sagatavo, kad tirgū laiž ar fluorogļūdeņražiem uzpildītas dzesēšanas, gaisa kondicionēšanas un siltumsūkņu iekārtas, un par šādas deklarācijas verificēšanu, ko veic neatkarīgs revidents (OV L 146, 3.6.2016, 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               PIELIKUMS

               [dokumentam]

               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..,

               ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1191/2014, ar ko nosaka formātu un veidu, kādā jāiesniedz ziņojumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 517/2014 par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm 19. pantā

               PIELIKUMS

               Regulas (ES) Nr. 1191/2014 pielikumu groza šādi:

               1) tabulu 1. sadaļā aizstāj ar šādu:

                        “SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA

                        PIEZĪMES

                        1A

                        Savienībā objektos saražotās produkcijas kopējais daudzums

                        1B

                        Ražotāji, kuri veic iznīcināšanu, ziņas par kopējo iznīcināto daudzumu sniedz ziņojuma 8. sadaļā

                        1C

                        Norāda uzņēmumu, kurš veic iznīcināšanu

                        1C_a

                        To fluorogļūdeņražu daudzums, kas saražoti izmantošanai par izejvielām Savienībā

                        1C_b

                        To fluorogļūdeņražu daudzums, kas saražoti tādiem lietojumiem Savienībā, attiecībā uz kuriem saskaņā ar Monreālas protokolu piešķirts atbrīvojums

                        Norāda lietojuma veidu, attiecībā uz kuru piešķirts atbrīvojums

                        AUTOMĀTISKI APRĒĶINĀTIE DAUDZUMI

                        1D

                        Iznīcinātās pašu produkcijas kopējais daudzums, kas iepriekš nav laists tirgū

                        1D = 1B + 1C

                        1E

                        Pārdošanai pieejamā produkcija

                        1E = 1A – 1D”;

               2) 2. sadaļu groza šādi:

               a) otrajā daļā pievieno šādu teikumu:

               “Ziņojot par darbībām 2019. gadā, pirmo reizi ziņas par fluorogļūdeņražu daudzumiem sniedz atsevišķi par katru izcelsmes valsti, ja vien tālāk dotajā tabulā nav noteikts citādi.”;

               b) tabulu aizstāj ar šādu:

                        “SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA

                        PIEZĪMES

                        2A

                        Savienībā importētais daudzums

                        2B

                        Daudzums, ko Savienībā importējis ziņas sniedzošais uzņēmums, kas nav laists brīvā apgrozībā un ko ziņas sniedzošais uzņēmums reeksportējis ražojumu vai iekārtu sastāvā

                        Nav nepieciešams sniegt ziņas par fluorogļūdeņražiem pēc to izcelsmes valsts.

                        Lieltilpumu gāzes, kas ievestas pārstrādei, iepildītas ražojumos vai iekārtās un pēc tam reeksportētas.

                        Ja reeksports ražojumu vai iekārtu sastāvā (2B sadaļa) nenotiek tajā pašā kalendārajā gadā, kurā noticis imports, 2B sadaļā ziņotie daudzumi var ietvert to 1. janvāra krājumu reeksportu ražojumu vai iekārtu sastāvā, kas nav laisti Savienības tirgū, kā ziņots 4C sadaļā

                        Ziņas par lieltilpumu gāzu eksportu sniedz tikai 3. sadaļā

                        2C

                        Izmantoto, pārstrādāto vai reģenerēto fluorogļūdeņražu daudzums

                        2D

                        Izmantošanai par izejvielām importēto pirmreizējo fluorogļūdeņražu daudzums

                        2E

                        To pirmreizējo fluorogļūdeņražu daudzums, kas importēti lietojumiem, attiecībā uz kuriem saskaņā ar Monreālas protokolu piešķirts atbrīvojums

                        Norāda lietojuma veidu, attiecībā uz kuru piešķirts atbrīvojums”;

               3) 3. sadaļu groza šādi:

               a)
                     otrajā daļā pievieno šādu teikumu:

               “Ziņojot par darbībām 2019. gadā, pirmo reizi ziņas par fluorogļūdeņražu daudzumiem sniedz atsevišķi par katru galamērķa valsti, ja vien tālāk dotajā tabulā nav noteikts citādi.”;

               b)
                     tabulu aizstāj ar šādu:

                        “SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA

                        PIEZĪMES

                        3A

                        Kopējais daudzums, kas eksportēts no Savienības

                        3B

                        Eksportētais pašu produkcijas vai importa daudzums

                        Ziņas nav jāsniedz sadalījumā pa galamērķa valstīm

                        AUTOMĀTISKI APRĒĶINĀTIE DAUDZUMI

                        3C

                        Eksportētais daudzums, kas iegādāts no citiem uzņēmumiem Savienībā

                        3C = 3A – 3B

                        SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA

                        3D

                        Daudzums, kas eksportēts pārstrādei

                        Ziņas nav jāsniedz sadalījumā pa galamērķa valstīm

                        3E

                        Daudzums, kas eksportēts reģenerācijai

                        Ziņas nav jāsniedz sadalījumā pa galamērķa valstīm

                        3F

                        Daudzums, kas eksportēts iznīcināšanai

                        Ziņas nav jāsniedz sadalījumā pa galamērķa valstīm

                        3G

                        Eksportēto izmantoto, pārstrādāto vai reģenerēto fluorogļūdeņražu daudzums

                        3H

                        Izmantošanai par izejvielām eksportēto pirmreizējo fluorogļūdeņražu daudzums

                        3I

                        To pirmreizējo fluorogļūdeņražu daudzums, kas eksportēti lietojumiem, attiecībā uz kuriem saskaņā ar Monreālas protokolu piešķirts atbrīvojums

                        Norāda lietojuma veidu, attiecībā uz kuru piešķirts atbrīvojums”;

               4)
                     4. sadaļā tabulas 4M rindu aizstāj ar šādu:

                        “4M

                        Kopējais daudzums, kas fiziski laists tirgū

                        4M = 1E + 2A – 2B – 3B + 4C – 4H”;

               5)
                      tabulu 12. sadaļā aizstāj ar šādu:

                        “SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA

                        PIEZĪMES

                        12A

                        To fluorogļūdeņražu daudzums, ar ko uzpildītas importētās iekārtas, kuras muita laidusi brīvā apgrozībā Savienībā un kuru uzpildei fluorogļūdeņraži iepriekš eksportēti no Savienības, un uz ko attiecās fluorogļūdeņražu kvotas ierobežojumi laišanai Savienības tirgū

                        Norāda fluorogļūdeņražu eksportētājuzņēmumu(-us) un eksporta gadu(-us)

                        Norāda uzņēmumu(-us), kas fluorogļūdeņražus laidis(-uši) Savienības tirgū pirmo reizi, un gadu(-us), kad šī laišana tirgū notikusi.”;

               6)
                     13. sadaļu svītro.