title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/422 (2017. gada 9. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

text:
               10.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 64/46

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/422
   (2017. gada 9. marts),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā (“attiecīgā valsts”) un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8545 11 00 (Taric kods 8545110010) un ex 8545 90 90 (Taric kods 8545909010).

               (2)

               Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 (3) noteica arī galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā.

               (3)

               Pēc kompensācijas pasākumu daļējas starpposma pārskatīšanas ex officio Padome ar Regulu (EK) Nr. 1354/2008 (4) grozīja Regulu (EK) Nr. 1628/2004 un Regulu (EK) Nr. 1629/2004.

               (4)

               Pēc antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam Padome ar Īstenošanas regulu Nr. 1186/2010 (5) pagarināja antidempinga pasākumus. Pēc kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Īstenošanas regulu Nr. 1185/2010 (6) pagarināja kompensācijas pasākumus.

               (5)

               Antidempinga pasākumus noteica kā procentuālā nodokļa likmi 9,4 % un 0 % apmērā atsevišķi minēto eksportētāju importam (8,5 % atlikusī maksājuma likme).

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (6)

               Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (7) spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam, Komisija atbilstīgi 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (8) saņēma pārskatīšanas pieprasījumu.

               (7)

               Pieprasījumu iesniedza uzņēmumi SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH un GrafTech Switzerland SA (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas reprezentē vairāk nekā 25 % no Savienības konkrētu grafīta elektrodu sistēmu kopējā ražošanas apjoma.

               (8)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu beigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.

         3.   Procedūras sākšana

               (9)

               Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija, 2015. gada 15. decembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (9) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi 11. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 1225/2009.

         4.   Paralēlā izmeklēšana

               (10)

               Komisija, 2015. gada 15. decembrī publicējot paziņojumu (10)
                  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja arī par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi 18. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009 (11) attiecībā uz spēkā esošajiem galīgajiem kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam Savienībā.

         5.   Ieinteresētās personas

               (11)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras piekrīt piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos attiecīgos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā un Indijas iestādes un aicināja tos piedalīties.

               (12)

               Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

         5.1.   Atlase

               (13)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

         a)   Savienības ražotāju atlase

               (14)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Izlasē bija četri Savienības ražotāji. Saskaņā ar pašreizējās procedūras ietvaros iegūto informāciju izlasē iekļautie Savienības ražotāji ražoja vairāk nekā 80 % Savienības kopējā ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un tādējādi tika apstiprināta izlase. Izlase ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei.

         b)   Importētāju atlase

               (15)

               Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (16)

               Neviens importētājs nepieteicās sniegt paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju.

         5.2.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

               (17)

               Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem un 53 lietotājiem, kuri pieteicās pēc procedūras sākšanas.

               (18)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena Indijas ražotāja eksportētāja un astoņiem pārskatāmā ražotāja lietotājiem. Otrs ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, proti, Graphite India Limited (“GIL”), nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem šajā izmeklēšanā.

               (19)

               Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās.

                           a)

                           Ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Graftech France S.N.C. Calais, Francija

                                       —

                                          Graftech Iberica S.L., Navarra, Spānija

                                       —

                                          SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Vācija

                                       —

                                          Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Vācija

                           b)

                           Ražotājs eksportētājs Indijā:

                                       —

                                          HEG Limited, Bhopal (“HEG”)

         6.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (20)

               Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (21)

               Attiecīgais ražojums ir tādi Indijas izcelsmes grafīta elektrodi, ko izmanto elektriskajās krāsnīs un kuru tilpummasa ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μ.Ω.m vai mazāk, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi (“GES” jeb “pārskatāmais ražojums”), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8545 11 00 (Taric kods 8545110010) un ex 8545 90 90 (Taric kods 8545909010).

         2.   Līdzīgais ražojums

               (22)

               Izmeklēšana liecina, ka visiem šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                           —

                           pārskatāmajam ražojumam;

                           —

                           Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

               (23)

               Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (24)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu piemērošanas termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

               (25)

               Kā minēts 18. apsvērumā, šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Indijas ražotājs eksportētājs. PIP laikā šis uzņēmums veica vairāk nekā 95 % no GES eksporta no Indijas uz Savienību. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tās rīcībā ir pietiekama informācija, lai novērtētu eksporta cenu un dempinga starpību PIP laikā.

               (26)

               Tomēr šis ražotājs eksportētājs pārstāvēja tikai 50 % no kopējās ražošanas jaudas un tikai 40–50 % no kopējās GES ražošanas Indijā PIP laikā. Turklāt tā eksports uz trešām valstīm bija tikai 43–52 % no kopējā Indijas eksporta apjoma uz trešām valstīm PIP laikā (konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevar izpaust precīzus datus par vienīgā Indijas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, īpatsvaru kopējā Indijas ražošanas apjomā un kopējā eksportā). Tāpēc un ņemot vērā, ka otrais Indijas GES ražotājs nesadarbojās, Komisija uzskatīja, ka tās rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai pārbaudītu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija nepieciešams izmantot pieejamos faktus, lai novērtētu importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā.

               (27)

               Indijas iestādes tika pienācīgi informētas, ka, ņemot vērā zemo Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, Komisija var piemērot pamatregulas 18. pantu. Par to netika saņemtas piezīmes.

               (28)

               Tādējādi 3. iedaļas konstatējumi tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tālab tika izmantota ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegtā informācija, informācija no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma, Eurostat statistika, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu dalībvalstu savāktie dati (“14. panta 6. punkta datubāze”) un publiski pieejamā informācija.

         2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   2.1.   Normālā vērtība

               (29)

               Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja PIP laikā ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs.

               (30)

               Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. Elementi, kas ņemti vērā GES ražojuma veidu noteikšanā, bija šādi: i) tas, vai ražojumi tika pārdoti ar savienotājiem, ii) to diametrs un iii) to garums.

               (31)

               Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tas, ka GES tiek ražoti no dažādas kvalitātes tā saucamā adatveida koksa (needle coke), kas ir galvenā izejviela, būtu jāņem vērā, nosakot identiskus jeb tieši salīdzināmus GES veidus. Izmeklēšana patiešām apliecināja, ka uzņēmums ražošanas procesā izmantoja divus atšķirīgus adatveida koksa veidus, proti, importēto adatveida koksu, kuram bija augstākā kvalitāte, un parasto adatveida koksu, ko iegādājās Indijas tirgū. Tāpat apstiprinājās, ka izmantotais koksa veids nosaka ražošanas izmaksas un galaprodukta cenu.

               (32)

               Tādēļ, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, Komisija dempinga aprēķināšanai katru ražojuma veidu iedalīja zemas kvalitātes un augstas kvalitātes ražojumos.

               (33)

               Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja PIP laikā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka šie ražojuma veidi ir reprezentatīvi.

               (34)

               Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu PIP laikā.

               (35)

               Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

                           a)

                           tā ražojuma veida iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma un

                           b)

                           minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.

               (36)

               Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visu iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjomu vidējā svērtā vērtība PIP laikā.

               (37)

               Normālā vērtība ir katra ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena PIP laikā, ja:

                           a)

                           šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma vai

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

               (38)

               Ja kāds līdzīgā ražojuma veids parastā tirdzniecības apritē nebija pārdots vai bija pārdots nepietiekamā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

               (39)

               Šādiem ražojuma veidiem saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām PIP laikā pieskaitot:

                           a)

                           vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, radušās, PIP laikā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, un

                           b)

                           vidējo svērto peļņu, ko vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guvis, PIP laikā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

               (40)

               Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

         2.2.   Eksporta cena

               (41)

               Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

               (42)

               Pārbaudes apmeklējumā uz vietas tika konstatētas vairākas to eksporta cenu kļūdas, par kurām bija ziņojis eksportētājs, kas sadarbojās. Šīs kļūdas tika izlabotas un ražotājs eksportētājs – attiecīgi informēts.

         2.3.   Salīdzinājums

               (43)

               Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu, kā aprakstīts iepriekš.

               (44)

               Gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pakalpojumu, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas un kredīta izmaksām, bankas maksām un kompensācijas maksājumiem, kurus attiecīgā un pamatotā gadījumā samaksāja ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

               (45)

               Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pieprasīja korekciju, ņemot vērā par izejvielām veiktos ievedmuitas maksājumus, kas samaksāti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, jo ievedmuitas maksājumi bija par GES, kas ražoti patēriņam Indijā, bet, izmantojot Nodokļu atmaksas shēmu (“DDS”), tie tika atmaksāti, kad ražojums tika pārdots eksportam uz Savienību. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka nav tiešas saiknes starp DDS summām, kas saņemtas par GES eksportu, un faktiski samaksātajiem maksājumiem par ietverto importēto izejvielu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt, ka nodokļu atmaksa par eksporta pārdošanu bija iekļauta iekšzemes tirgū prasītajā cenā. Tas tika apliecināts arī paralēlās antisubsidēšanas izmeklēšanas 38 līdz 42. apsvērumā, nosakot, ka DDS ir subsīdija Indijas valdības finanšu ieguldījuma veidā un to nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizstājēju atmaksas sistēmu. Tāpēc korekciju nevar atļaut.

               (46)

               Turklāt Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pieprasīja korekciju, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, jo ievedmuitas maksājumi esot bijuši par līdzīgo ražojumu, kas bija paredzēts patēriņam Indijā, bet šie maksājumi netika iekasēti saistībā ar iepriekšēju atļauju shēmu (“AAS”), kad ražojums tika pārdots eksportam uz Savienību. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka nebija ieviesta sistēma, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka izejvielas, kas tika importētas bez nodokļa atbilstoši AAS, tika iekļautas tikai eksportētajos GES. Tāpēc Komisija uzskata, ka ražotājs eksportētājs nav pierādījis, ka iekšzemes tirgū prasītajā cenā tika iekļauts nodoklis, kas netika maksāts par eksporta pārdošanu. Tas tika apliecināts arī paralēlās antisubsidēšanas izmeklēšanas 59. līdz 62. apsvērumā, nosakot, ka AAS ir subsīdija Indijas valdības finanšu ieguldījuma veidā un to nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizstājēju atmaksas sistēmu. Tāpēc šo korekciju nevar atļaut.

         2.4.   Dempinga starpība

               (47)

               Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar pārskatāmā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz šo metodi, ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, PIP laikā bija noteikta dempinga starpība 29,8 %.

               (48)

               Uzņēmumā Indijā uz vietas veiktās pārbaudes laikā pie vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, uzņēmums apgalvoja, ka galvenās izejvielas (adatveida koksa) šķietamās ievērojamās cenas svārstības PIP laikā būtu jāņem vērā, un pieprasīja, lai Komisija šim nolūkam aprēķinātu ceturkšņa dempinga starpību. Tā pierādītu, ka PIP laikā netika veikts dempings. Šajā sakarā uzņēmums pārbaudes uz vietas beigās iesniedza ceturkšņa ražošanas izmaksas (“CRI”).

               (49)

               Ņemot vērā to, ka šāds pieprasījums netika izteikts agrākā procedūras posmā, ne arī minēts atbildēs uz aptaujas jautājumiem, Komisija nevarēja pienācīgi pārbaudīt šo pieprasījumu un tāpēc nevarēja noteikt, vai sniegtie dati bija pilnīgi un precīzi.

               (50)

               Katrā gadījumā, pamatojoties uz datiem, kas sniegti pārbaudes laikā uz vietas, tika noteikts, ka PIP laikā vienības ceturkšņa ražošanas izmaksām par ražojuma veidu, aplūkojot pa ceturkšņiem, bija lejupvērsta tendence attiecībā uz dažiem, bet ne visiem ražojuma veidiem. Attiecībā uz lielu daļu PKN vienības CRI palielinājās pēdējā ceturksnī. Vienības eksporta cenai bija līdzīga tendence samazināties, izņemot pēdējo ceturksni, kura laikā eksporta cenas pieauga, izņemot divus ražojuma veidus. Uzņēmums katrā PIP ceturksnī eksportēja ievērojamus apjomus, kas tika izplatīti dažādos ceturkšņos, kā parādīts turpmāk tabulā (precīzos apjoma datus nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ). Turklāt ne visi ražojuma veidi tika pārdoti visos ceturkšņos; no 23 ražojuma veidiem, kurus ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva uz Savienības tirgu, tikai seši tika pārdoti katru ceturksni.

               (51)

               Dempinga starpības, kas tika aprēķinātas katram ceturksnim saskaņā ar metodi, kura paskaidrota 29. līdz 47. apsvērumā, liecināja par ievērojamu dempingu katrā PIP ceturksnī.

                  1. tabula

                           PIP

                           Dempinga starpība (%)

                           Eksporta apjoms (t)

                           2014. gada oktobris–2014. gada decembris

                           23,1

                           [1 500 –1 700 ]

                           2015. gada janvāris–2015. gada marts

                           32,3

                           [1 900 –2 100 ]

                           2015. gada aprīlis–2015. gada jūnijs

                           15,4

                           [1 500 –1 700 ]

                           2015. gada jūlijs–2015. gada septembris

                           6,4

                           [1 100 –1 400 ]

               (52)

               Tāpēc bija nepareizs ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, apgalvojums par to, ka dempinga starpība, kas aprēķināta pa ceturkšņiem, neuzrādīs dempingu. Katrā ceturksnī bija ievērojamas dempinga starpības; tāpat arī vidējā dempinga starpība, kas aprēķināta, pamatojoties uz šīm ceturkšņa starpībām, PIP laikā joprojām bija augstā līmenī, proti, 19,3 %.

               (53)

               Dempinga starpības dažādajos ceturkšņos, aprēķinot pa ražojuma veidiem, uzrāda svārstīgu tendenci (palielinājums no 2014. gada oktobra–decembra līdz 2015. gada janvārim–martam un tad samazinājums no 2015. gada janvāra–marta līdz PIP beigām), savukārt CRI pakāpeniskajam samazinājumam PIP laikā nebija apgalvotās ietekmes. Faktiski ir jāatzīmē, ka dempinga starpības samazinājums bija daļēji saistīts arī ar eksporta cenas pieaugumu. Jāatgādina, ka ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, apgalvojuma par ceturkšņa dempinga starpību pamatā bija vienīgi izejvielu cenas svārstības. Tāpēc Komisija secināja, ka, ievērojot sniegto informāciju, nevar apšaubīt konstatējumus par dempingu PIP laikā un tādējādi – konstatējumus par dempinga turpināšanos 57. līdz 87. apsvērumā.

               (54)

               Pēc informācijas izpaušanas vienīgais Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, argumentēja, ka nolūkā aprēķināt rentabilitāti, ko izmantoja, lai aprēķinātu salikto normālo vērtību, Komisijai būtu jānošķir ražojumi, kas ražoti no vietējā koksa, no vienas puses, un ražojumi, kas ražoti no importētā adatveida koksa, no otras puses. Tas jāveic, jo atšķiras šo ražojumu izmantošana. Turklāt tas apgalvoja, ka Savienības tirgū tiek pārdoti tikai tie ražojumi, kas ražoti no importētā adatveida koksa, ko izmanto lieljaudas elektriskajās loka krāsnīs, un tāpēc rentabilitāte, ko izmanto, lai aprēķinātu salikto normālo vērtību, būtu jāaprēķina, izmantojot tikai šos ražojuma veidus. Uzklausīšanā Komisijā pēc informācijas izpaušanas HEG norādīja, ka, ņemot vērā šos apgalvojumus, Komisijai saliktās normālās vērtības aprēķinā nevajadzētu izmantot vidējo svērto rentabilitātes rādītāju, kas aprēķināts, pamatojoties uz visu iekšzemes pārdošanas apjomu. HEG argumentēja, ka Komisijai būtu jāaprēķina divi atsevišķi rentabilitātes rādītāji, ņemot vērā koksa izcelsmi, un tas attiecīgi jāizmanto saliktās normālās vērtības aprēķinā.

               (55)

               Atbildēs uz anketas jautājumiem HEG katram ražojuma veidam norādīja izejvielas izcelsmi un GES darbības rezultātus. Tomēr, ņemot vērā tikai šos divus elementus un salīdzinot ražojuma veidus, kas pārdoti Savienības tirgū, ar tiem ražojuma veidiem, kas pārdoti Indijas tirgū, tika noskaidrots, ka HEG pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abos tirgos pārdeva vienus un tos pašus ražojuma veidus. Līdz ar to apgalvojuma pirmā daļa ir faktiski nepareiza.

               (56)

               Turklāt, kā paskaidrots 39. un 40. apsvērumā, lai aprēķinātu salikto normālo vērtību Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu izmantoja vidējo svērto peļņu, kas gūta, PIP laikā iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārdodot visus līdzīgos ražojumus. Tomēr, ja izmantotu individuālos peļņas koeficientus katram ražojuma veidam, kurus iesniedzis uzņēmums 54. apsvērumā minētās uzklausīšanas laikā, 47. apsvērumā minētā dempinga starpība samazinātos tikai par 3,2 procentpunktiem (līdz 26,7 %). Tāpēc šim samazinājumam nav būtiskas ietekmes uz Komisijas konstatējumiem par dempingu PIP laikā un līdz ar to – par konstatējumiem par dempinga turpināšanos 57. līdz 87. apsvērumā.

         3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

               (57)

               Komisija ne vien konstatēja ievērojamu dempingu PIP laikā, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Indijā, eksports no Indijas uz citām trešām valstīm un Savienības tirgus pievilcīgums.

               (58)

               Kā minēts 25. apsvērumā, sadarbojās tikai viens Indijas ražotājs eksportētājs un tā ražošanas jauda veidoja tikai pusi no kopējās ražošanas jaudas Indijā. Tāpēc nākamajās sadaļās aprakstītie konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarībā Komisija izmantoja informāciju, ko termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniedza ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, Apvienoto Nāciju Organizācijas datubāzi, Indijas valdības sniegto informāciju vienlaikus notiekošajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kas minēta 10. apsvērumā, un publiski pieejamo informāciju.

         3.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda

               (59)

               Pamatojoties uz publisko finanšu informāciju un pārbaudītiem datiem, ko sniedza ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās (12)
                   (13), Indijas ražotāji pēc iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas (sk. 4. apsvērumu) par 27 % palielināja savu ražošanas jaudu. PIP beigās kopējā ražošanas jauda Indijā bija 160 000 t/gadā, vienādi sadaloties starp abiem ražotājiem (14). Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, vēl vairāk palielinās jaudu gadījumā, ja palielināsies pieprasījums (15).

               (60)

               Abu Indijas ražotāju ražošanas apjoms PIP laikā svārstījās no 110 000 t līdz 120 000 t. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Indijas kopējā neizmantotā jauda tika aplēsta no 40 000 t līdz 50 000 t, kas PIP laikā atbilda 29–36 % Savienības patēriņa.

               (61)

               Jauda palielinājās vienlaicīgi ar GES patēriņa samazinājumu Indijā un visā pasaulē. GES galvenokārt lieto elektrotehniskā tērauda rūpniecībā, konkrētāk, to izmanto tērauda rūpnīcās tērauda lūžņu kausēšanai. GES patēriņa tendence tādējādi korelē ar elektrotehniskā tērauda ražošanas tendenci, un tās ir līdzīgas. Izmeklēšanā konstatēts, ka no 2012. gada līdz PIP (16) elektrotehniskā tērauda ražošana Indijā un pasaules mērogā samazinājās, savukārt GES ražošanas jauda Indijā palielinājās.

               (62)

               2014. gada novembra beigās Indijas iestādes noteica antidempinga pasākumus GES importam no Ķīnas (17). Paredzams, ka Indijas ražotāji palielinās savu tirgus daļu iekšzemes tirgū.

         3.2.   Eksports uz trešām valstīm

               (63)

               Pamatojoties uz publiskiem finanšu pārskatiem, abi Indijas ražotāji eksportētāji ir vērsti uz eksportu (18)
                   (19) (PIP laikā tie eksportēja aptuveni 60 % no to kopējā ražošanas apjoma).

               (64)

               Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, proti, (HEG), Eiropas Savienība joprojām bija nozīmīgs eksporta galamērķis. PIP laikā HEG eksportēja 10–17 % kopējā pārdošanas apjoma vērtības izteiksmē un 10–20 % – apjoma izteiksmē. Indijas uzņēmums, kas nesadarbojās, proti, (GIL), PIP laikā eksportēja uz Savienību ļoti mazus apjomus. Tomēr tas ir jāaplūko saistībā ar antidempinga un kompensācijas maksājumiem, kas piemērojami GIL (kopā 15,7 %) salīdzinājumā ar HEG (kopā 7 %).

               (65)

               Tā kā nav neviena cita ticamāka avota, lai noteiktu eksporta apjomus no Indijas uz citiem trešo valstu tirgiem, tika izmantota Apvienoto Nāciju Organizācijas datubāze. Saskaņā ar šo datubāzi eksports uz citām trešām valstīm 2012.–2013. gadā palielinājās par 43 % un pēc tam 2014.–2015. gadā samazinājās par 38 % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Eksporta apjoms kopumā samazinājās no 2012. gada līdz PIP (par 10 %). Galvenie Indijas eksporta galamērķi 2015. gadā bija ASV, Saūda Arābija, Irāna, Turcija, Apvienotie Arābu Emirāti, Korejas Republika un Ēģipte. No 2012. līdz 2015. gadam palielinājās Indijas eksports uz dažiem no šiem galamērķiem (piemēram, Saūda Arābiju, Apvienotajiem Arābu Emirātiem, ASV), savukārt uz dažiem citiem (Irānu, Turciju, Korejas Republiku, Ēģipti) tas samazinājās kopumā par 9 %.

               (66)

               Apjoma ziņā Krievija 2012. gadā bija trešais Indijas ražotāju eksporta tirgus; pēc tam, kad Krievija GES importam no Indijas 2012. gada decembrī noteica procentuālo nodokli 16,04 % līdz 32,83 % robežās (20), eksporta apjoms no Indijas uz Krieviju samazinājās no 4 415 t līdz 638 t 2015. gadā (samazinājums par 86 %).

               (67)

               Informāciju Apvienoto Nāciju Organizācijas datubāzē par eksporta apjomiem varēja salīdzināt ar Indijas valdības, proti, Komercinformācijas un statistikas ģenerāldirektorāta (“DGCIS”), sniegto eksporta statistiku, kas liecināja par līdzīgām tendencēm kā tās, kas novērotas Apvienoto Nāciju Organizācijas datubāzē.

               (68)

               Turklāt ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, proti, HEG, eksporta apjoms uz citām trešām valstīm uzrādīja līdzīgas tendences, proti, eksporta apjoma uz citām trešām valstīm palielinājumu no 2012. līdz 2013. gadam un samazinājumu no 2014. gada līdz PIP ar vispārēju samazināšanās tendenci attiecīgajā periodā. Jānorāda, ka, neraugoties uz šo eksporta apjoma samazinājumu, kopējais līmenis PIP laikā joprojām bija ievērojams, proti, 20 000 t līdz 30 000 t.

               (69)

               Attiecībā uz eksporta cenu līmeni, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas datubāzi, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas eksporta cenas uz konkrētām valstīm, piemēram, ASV un Korejas Republiku, kas 2012.–2014. gadā parasti vidēji bija zemākas nekā cenas ES, 2015. gadā pieauga aptuveni tādā pašā līmenī kā cenas ES. Turklāt Indijas eksporta cenas uz citām valstīm, piemēram, Saūda Arābiju, kas bija zemākas par cenām ES laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam, 2015. gadā palielinājās augstākā līmenī nekā ES cenas. Arī Indijas eksporta cenas uz dažām citām valstīm, piemēram, Turciju, joprojām bija zemākas par ES cenām visā attiecīgajā periodā. Tomēr jāpiebilst, ka pēc cenām šajā datubāzē nevar nošķirt dažādus ražojuma veidus, tāpēc uz šā pamata veikta šāda cenu salīdzinājuma ticamība ir ierobežota.

               (70)

               Informācijas par ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenām uz citu trešo valstu tirgiem analīze liecina, ka 2012. un 2014. gadā vidējās cenas Savienības tirgū bija augstākas nekā HEG vidējās cenas citu trešo valstu tirgos (koriģētas, pamatojoties uz kalendāro gadu, jo dati bija iesniegti par finanšu gadu), savukārt PIP laikā vidējās cenas Savienības tirgū bija zemākas par HEG vidējām cenām citu trešo valstu tirgos.

               (71)

               Nebija pieejami citi dati, ko varētu izmantot, lai noteiktu Indijas ražotāju eksportētāju uz citiem trešo valstu tirgiem precīzu cenu līmeni.

         3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (72)

               Par Savienības tirgus pievilcīgumu liecina tas, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga un kompensācijas maksājumiem, Indijas izcelsmes GES turpināja ienākt Savienības tirgū. Attiecīgajā periodā Indija joprojām bija otrā lielākā eksportētājvalsts uz Savienību pēc Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”). Neraugoties uz samazinājumu no 2012. gada līdz PIP, Indija saglabāja ievērojamu eksporta apjomu uz Savienību un tirgus daļas, kā paskaidrots turpmāk 100. apsvērumā.

               (73)

               Eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību iespējamās pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā būtu jāskata, ņemot vērā vispārējo GES patēriņa kritumu Indijā un pasaulē kopā ar neizmantoto jaudu Indijā. Tas, visticamāk, palielinās spiedienu uz Indijas ražotājiem eksportētājiem un liks tiem meklēt jaunus eksporta tirgus, jo īpaši ņemot vērā šo ražotāju uzņēmējdarbības modeli, kas vērsts uz eksportu. Tāpēc, ja pasākumi Savienībā tiktu atcelti un piekļuve Savienības tirgum būtu brīva, proti, bez antidempinga un kompensācijas maksājumiem, patiesi ir iespējams, ka liela daļa no pieejamās neizmantotās jaudas tiks izmantota eksportam uz Savienības tirgu. Jo īpaši tāpēc, ka izmeklēšanā noskaidrojās – lai gan dažos eksporta tirgos (piemēram, Saūda Arābijas, Apvienoto Arābu Emirātu, ASV) 2015. gadā Indijas eksports palielinājās, vispārīgi eksportam no Indijas uz citiem trešo valstu tirgiem bija tendence samazināties. Tas nozīmē, ka konkrētās trešās valstīs, šķiet, ir ierobežota spēja absorbēt papildu eksporta daudzumus.

               (74)

               Turklāt, kā minēts 66. apsvērumā, Krievija ir noteikusi antidempinga pasākumus GES importam no Indijas. Tāpēc Indijas ražotājiem eksportētājiem ir ierobežota piekļuve šim tirgum un tie nevar palielināt vai novirzīt savus eksporta apjomus uz Krieviju, par ko liecina eksporta samazinājums uz šo galamērķi no 2012. gada.

               (75)

               Pamatojoties uz to, ir iespējams, ka Indijas ražotāji eksportētāji, ja pasākumi tiktu atcelti, turpinās eksportēt ievērojamus daudzumus uz Savienību un pat palielinās pašreizējos eksporta apjomus, ņemot vērā savu ievērojamo neizmantoto jaudu. Patiesi, tas ir iespējams attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kam būs stimuls vēl vairāk palielināt savu jau tā ievērojamo klātbūtni Savienības tirgū, un pat vēl vairāk iespējams attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, kura maksājuma līmeņi ir augstāki salīdzinājumā ar ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, un kas gandrīz pārtraucis eksportu uz Savienības tirgu.

         3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (76)

               Iepriekšējā analīze liecina, ka i) Indijas eksports turpināja ienākt Savienības tirgū par ļoti zemām dempinga cenām un ievērojamos daudzumos; ii) abi Indijas ražotāji ir orientēti uz eksportu un tiem ir neizmantota jauda, kuru varētu izmantot, lai palielinātu eksporta apjomu uz Savienību par dempinga cenām; iii) patēriņam visā pasaulē ir tendence samazināties, tādējādi samazinās eksporta iespējas uz dažiem citiem trešo valstu tirgiem; iv) antidempinga pasākumu noteikšana Krievijā pret Indijas GES vēl vairāk ierobežo Indijas ražotāju eksportētāju eksporta iespējas.

               (77)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv iespējamība, ka dempings turpinātos.

               (78)

               Pēc informācijas izpaušanas vienīgais Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka novērtējumā par dempinga turpināšanās iespējamību Komisija nav ņēmusi vērā faktus, kas attiecas uz periodu pēc PIP. Šajā sakarā Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, piemērojot pamatregulas 18. pantu, Komisija nav ņēmusi vērā to, ka GIL, Indijas otrais GES ražotājs, ir veicis ieguldījumu ražošanas uzņēmumā Savienībā, proti, Graphite Cova GmbH (“GIL Cova”). Turklāt HEG argumentēja, ka GIL ir stratēģisks ilgtermiņa līgums par apdedzinātu zaļo elektrodu (pusfabrikāts) pārdošanu savai grafitizācijas rūpnīcai GIL Cova. HEG arī apgalvoja, ka GIL stratēģiskā ieguldījuma dēļ ir nepareizs Komisijas secinājums par to, ka palielināsies eksports no Indijas uz Savienību un ka tikai uz pieņēmumiem ir balstīts konstatējums par to, ka abiem Indijas ražotājiem ir neizmantota jauda, kas pieejama eksportam. HEG arī apgalvoja, ka, beidzoties pasākumiem, importa apjoms uz Savienību nepalielināsies, pamatojoties uz to, ka pēc PIP tendence eksportam no Indijas uz Savienību ir lejupvērsta (tostarp HEG eksportam uz Savienību).

               (79)

               Turklāt HEG apgalvoja, ka HEG plāni palielināt ražošanas jaudu bija tikai tā priekšsēdētāja redzējums, ņemot vērā 2010. gada labvēlīgo ekonomisko scenāriju. Tādējādi HEG gada pārskatā par gadu, kas beidzās 2016. gada 31. martā, vairs nav ietverti jauni priekšlikumi par jaudas palielināšanu, kurus būtu apspriedusi direktoru padome.

               (80)

               Attiecībā uz cenu salīdzinājumu, ko Komisija veica 69. un 70. apsvērumā attiecībā uz eksportu uz citiem trešo valstu tirgiem, HEG iesniedza analīzi par tā vidējām CIF/CFR cenām uz četrām citām trešām valstīm salīdzinājumā ar vidējām CIF cenām uz Savienību un secināja, ka kopumā tā vidējās cenas uz četrām citām trešām valstīm bija augstākas nekā tā cenas uz Savienību. Tāpēc HEG apgalvoja, ka Savienības tirgus ar zemākiem cenu līmeņiem būtu salīdzinājumā mazāk pievilcīgs.

               (81)

               Attiecībā uz HEG apgalvojumu par GIL ieguldījumu GIL Cova – attiecīgajā periodā GIL uz Savienības tirgu eksportēja ļoti mazu apjomu. Tomēr tiek uzskatīts, ka tas ir ne tikai GIL ieguldījuma dēļ GIL Cova, bet galvenokārt lielu antidempinga un kompensācijas maksājumu dēļ, kurus piemēro GIL eksportam no Indijas uz Savienību (kopā 15,7 %). Tāpēc saskaņā ar scenāriju, ka antidempinga un/vai kompensācijas pasākumi tiek atcelti, ir iespējams, ka, neraugoties uz GIL ieguldījumu GIL Cova, GIL atsāks eksportu uz Savienību, arī ņemot vērā tā pieejamo neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, kā aprakstīts iepriekš 72. līdz 75. apsvērumā.

               (82)

               Attiecībā uz HEG apgalvojumu par eksporta tendenci pēc PIP jānorāda, ka šis eksports tika veikts, kamēr bija spēkā antidempinga un kompensācijas pasākumi. Tāpēc, pat ja HEG eksportam pēc PIP bija tendence samazināties, ir iespējams, ka HEG eksports uz Savienību palielināsies, ja tiks atcelti antidempinga un/vai kompensācijas pasākumi, ņemot vērā to, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, HEG turpināja eksportēt uz Savienības tirgu par ļoti zemām dempinga cenām, un ņemot vērā tā uz eksportētu orientēto uzņēmējdarbības modeli un tā neizmantoto jaudu, kas var palielināties nākotnē, ja neaugs pieprasījums pēc tā ražojumiem, kā aprakstīts iepriekš 59. līdz 75. apsvērumā.

               (83)

               Turklāt attiecībā uz HEG nodomu palielināt jaudu jānorāda, ka pārbaudes apmeklējuma laikā uz vietas, kas notika 2016. gadā, HEG parādīja lietas izskatītājiem īsfilmu, kas sniedz pārskatu par HEG grupu. Viens no elementiem, kas tika parādīts šajā filmā, bija uzņēmuma turpmākie plāni palielināt ražošanas jaudu. Turklāt uzņēmuma pārstāvji apmeklējuma laikā uz vietas paskaidroja, ka šie plāni patlaban ir apturēti, ņemot vērā to, ka uzņēmums neizmanto savu pilno jaudu un ņemot vērā pieprasījuma kritumu pasaulē. Tāpēc, ja antidempinga un/vai kompensācijas pasākumi tiktu atcelti, ir iespējams, ka, visticamāk, palielināsies pieprasījums pēc Indijas GES Savienības tirgū un tāpēc HEG būs stimuls palielināt jaudu, lai apmierinātu pieprasījumu.

               (84)

               Attiecībā uz HEG apgalvojumu par cenu atšķirībām starp Savienības tirgu un citu trešo valstu tirgiem jānorāda, ka Komisijas salīdzinājums 69. un 70. apsvērumā ir veikts starp Indijas ražotāju eksportētāju vidējām cenām citu trešo valstu tirgos un Savienības ražotāju vidējām cenām Savienības tirgū un nevis Indijas ražotāju vidējām cenām Savienības tirgū. Jāatgādina, ka HEG vidējā cena Savienības tirgū ir ļoti zemā dempinga līmenī, kas ir zemāks par Savienības ražotāju vidējo cenu, un tāpēc nav piemērota attiecīgajam salīdzinājumam.

               (85)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, HEG apgalvojumi tiek noraidīti.

               (86)

               Kāda cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka sakarā ar mazāku enerģijas patēriņu kā galveno izmaksu faktoru un mazākām darbaspēka izmaksām Indijas ražotājiem, ņemot vērā rentabilitāti, ir acīmredzamas salīdzinošas priekšrocības. Tomēr jānorāda, ka izmeklēšanā atklājās, ka galvenais izmaksu faktors GES ražošanas procesā Indijā faktiski ir kokss nevis enerģija vai darbaspēks. Katrā ziņā, pat ja Indijas ražotājiem būtu salīdzinoša priekšrocība, tam būtu līdzīga ietekme uz eksporta cenu un normālo vērtību un līdz ar to nebūtu ietekmes uz dempinga starpību. Tādējādi šis apgalvojums ir faktiski nepareizs un tāpēc tiek noraidīts.

               (87)

               Tāpēc tiek apstiprināts Komisijas secinājums, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti.

         D.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

               (88)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja astoņi ražotāji (divi atsevišķi uzņēmumi un divas grupas). Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

         2.   Ievadpiezīmes

               (89)

               Kā minēts 61. apsvērumā, GES nozares stāvoklis ir cieši saistīts ar stāvokli elektrotehniskā tērauda rūpniecībā, kurā GES izmanto elektriskajās tērauda krāsnīs, lai kausētu metāllūžņus. Šajā kontekstā elektrotehniskā tērauda nozarē attiecīgajā periodā tirgus apstākļi bija negatīvi, samazinoties patēriņam, par ko liecina arī GES patēriņa samazinājums.

               (90)

               Tā kā Indijā ir tikai divi ražotāji eksportētāji, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, dati par GES importu no Indijas un citām trešām valstīm uz Eiropas Savienību netiek sniegti kā precīzi skaitļi.

         3.   Patēriņš Savienībā

               (91)

               Patēriņu Savienībā Komisija noteica, saskaitot:

                           i)

                           izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjomu, ko ieguva pēc tam, kad tika pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem;

                           ii)

                           izlasē neiekļauto Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjomu, ko ieguva no pārskatīšanas pieprasījuma;

                           iii)

                           izlasē neiekļautā Savienības ražotāja, kas nesadarbojās, pārdošanas apjomu, ko ieguva no tā gada pārskatiem;

                           iv)

                           importu no Indijas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, un

                           v)

                           importu no visām citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat (Taric līmenis).

               (92)

               Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā mainījās šādi.

                  2. tabula

                  Patēriņš Savienībā

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Patēriņš Savienībā (t)

                           151 508

                           140 244

                           146 637

                           139 974

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              93

                              97

                              92

                              Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, Savienības ražotāja, kas nesadarbojās, gada pārskati, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat (Taric līmenis), 14. panta 6. punkta datubāze.

               (93)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 8 %. Konkrētāk, 2013. gadā patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %, savukārt no 2013. līdz 2014. gadam tas atkal palielinājās par 4 % un tad no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam atkal samazinājās par 5 %.

               (94)

               Kā minēts 61. un 89. apsvērumā, vispārējais pieprasījuma samazinājums bija saistīts ar negatīvo tirgus stāvokli, kas dominēja elektrotehniskā tērauda nozarē, jo grafīta elektrodu pārdošanas apjoms ir atkarīgs no elektriskajās krāsnīs ražotā tērauda ražošanas apjoma pārmaiņām.

               (95)

               Pēc informācijas izpaušanas Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tirgus daļas un patēriņa analīzē būtu jāņem vērā Savienības ražotāju veiktais imports no to saistītajiem uzņēmumiem ASV, Meksikā, Japānā un Malaizijā, kas pēdējo trīs gadu laikā esot ievērojami palielinājies.

               (96)

               Imports no visām pārējām trešām valstīm tika pienācīgi ņemts vērā, aprēķinot patēriņu Savienībā, kā paskaidrots iepriekš 91. apsvērumā, tāpēc tas ir pienācīgi atspoguļots kopējā patēriņā. Tādējādi arguments tika noraidīts.

         4.   Imports no attiecīgās valsts

   4.1.   Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

      3. tabula

      Importa apjoms un tirgus daļa

               Valsts

               2012

               2013

               2014

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               Indija

               Importa apjoms (t)

               9 000 –10 000

               5 000 –6 000

               7 000 –8 000

               6 500 –7 500

                  Indeksēts importa apjoms (2012. gads = 100)

                  100

                  57

                  80

                  74

               Tirgus daļa (%)

               6–7

               3–4

               5–6

               4–5

                  Indeksētā tirgus daļa

                  100

                  62

                  83

                  80

                  Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

               (97)

               Attiecīgajā periodā importa apjoms samazinājās. 2013. gadā tas būtiski samazinājās (par 43 %), palielinājās 2014. gadā un atkal samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā tas attiecīgajā periodā samazinājās par 26 %.

               (98)

               Komisija noteica importa tirgus daļu, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts iepriekš 91. apsvērumā.

               (99)

               Tirgus daļai bija līdzīgas tendences kā importa apjomiem, proti, samazinājums laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam, palielinājums laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam un tad samazinājums laikposmā no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Kopumā tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2012. gadu samazinājās par 1,2 procentpunktiem.

               (100)

               Indijas izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgā perioda sākumā bija 6–7 % robežās. Līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām tā samazinājās līdz 4–5 % robežai.

         4.2.   Attiecīgās valsts izcelsmes importa cenas

               (101)

               Komisija noteica Indijas izcelsmes importa cenu tendences, pamatojoties uz datiem, kas reģistrēti 14. panta 6. punkta datubāzē. Tās lielā mērā atbilda cenām, kuras bija paziņojis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

               (102)

               Tāda importa vidējā cena, kas ievests Savienībā no attiecīgās valsts, mainījās šādi.

                  4. tabula

                  Importa cena
                   (21)

                           Valsts

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Indija

                           Importa cenas (EUR/t)

                           2 500 –3 500

                           3 000 –4 000

                           2 500 –3 500

                           2 200 –3 200

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              105

                              89

                              86

               (103)

               Attiecīgajā periodā vidējās importa cenas kopumā samazinājās par 14 %. Importa cenas 2012.–2013. gadā palielinājās par 5 %, 2014. gada tās samazinājās par 16 % un PIP laikā samazinājās vēl par 3 %.

         4.3.   Cenu samazinājums

               (104)

               Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot i) katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un ii) atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas, ko Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, noteica pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar antidempinga/kompensācijas maksājumu un pēcimportēšanas izmaksām.

               (105)

               Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (106)

               Salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū bija 3 %. Tomēr, atskaitot no aprēķiniem antidempinga un kompensācijas maksājumus, cenu samazinājuma starpība sasniegtu 9 %. Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, jānorāda, ka PIP laikā tika importēti tikai ļoti mazi apjomi. Tomēr Komisija veica cenu samazinājuma aplēsi. No aprēķiniem atskaitot antidempinga un kompensācijas maksājumus, Komisija konstatēja, ka cenu samazinājuma starpība ir 12 %. Tomēr aplēse pamatojas uz ļoti mazu importa apjomu un tajā nav ņemti vērā ražojuma veidi, jo nenotika sadarbība. Tāpēc tās ticamība ir ierobežota.

         4.4.   Imports no citām trešām valstīm

      5. tabula

      Importa apjoms un tirgus daļa

               Valsts

               2012

               2013

               2014

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               Citas trešās valstis kopā

               Imports (t)

               33 000 –35 000

               30 000 –32 000

               34 000 –36 000

               30 000 –32 000

                  Indekss

                  100

                  90

                  103

                  90

               Tirgus daļa (%)

               22–23

               22–23

               24–25

               22–23

               Cena (EUR/t)

               2 500 –3 500

               2 400 –3 400

               2 400 –3 400

               2 300 –3 300

                  Indekss

                  100

                  98

                  89

                  92

               Ķīna

               Imports (t)

               14 000 –15 000

               11 000 –12 000

               16 000 –17 000

               14 000 –15 000

                  Indekss

                  100

                  80

                  117

                  103

               Tirgus daļa (%)

               9–10

               8–9

               11–12

               10–11

               Cena (EUR/t)

               2 000 –3 000

               1 500 –2 500

               1 400 –2 400

               1 600 –2 600

                  Indekss

                  100

                  94

                  90

                  99

               ASV

               Imports (t)

               3 000 –4 000

               4 000 –5 000

               4 200 –5 200

               4 200 –5 200

                  Indekss

                  100

                  118

                  129

                  128

               Tirgus daļa (%)

               2–3

               3–4

               3–4

               3–4

               Cena (EUR/t)

               3 300 –4 300

               3 200 –4 200

               3 000 –4 000

               2 800 –3 800

                  Indekss

                  100

                  96

                  84

                  81

               Meksika

               Imports (t)

               3 000 –4 000

               4 000 –5 000

               5 500 –6 500

               4 000 –5 000

                  Indekss

                  100

                  127

                  165

                  119

               Tirgus daļa (%)

               2–3

               3–4

               4–5

               3–4

               Cena (EUR/t)

               3 800 –4 800

               3 900 –4 900

               3 900 –4 900

               4 000 –5 000

                  Indekss

                  100

                  103

                  103

                  115

               Krievija

               Imports (t)

               3 000 –4 000

               2 500 –3 500

               3 500 –4 500

               3 700 –4 700

                  Indekss

                  100

                  70

                  101

                  103

               Tirgus daļa (%)

               2–3

               1–2

               2–3

               2–3

               Cena (EUR/t)

               3 000 –4 000

               2 800 –3 800

               2 500 –3 500

               2 100 –3 100

                  Indekss

                  100

                  91

                  79

                  75

               Japāna

               Imports (t)

               4 500 –5 500

               3 000 –4 000

               3 000 –4 000

               2 000 –3 000

                  Indekss

                  100

                  74

                  62

                  50

               Tirgus daļa (%)

               3–4

               2–3

               2–3

               1–2

               Cena (EUR/t)

               3 400 –4 400

               3 300 –4 300

               2 800 –3 800

               2 900 –3 900

                  Indekss

                  100

                  99

                  82

                  83

               Citas trešās valstis

               Imports (t)

               4 000 –5 000

               4 000 –5 000

               1 000 –2 000

               700–1 700

                  Indekss

                  100

                  104

                  25

                  19

               Tirgus daļa (%)

               2–3

               3–4

               0,5–1,5

               0,5–1,5

               Cena (EUR/t)

               2 600 –3 600

               2 000 –3 000

               1 900 –2 900

               1 600 –2 600

                  Indekss

                  100

                  83

                  78

                  72

                  Avots: Eurostat (Taric līmenis).

               (107)

               No 2012. gada līdz PIP atbilstoši patēriņa samazinājumam importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm samazinājās par 10 %. Visu pārējo trešo valstu importa tirgus daļa attiecīgajā periodā bija 22–23 % robežās. Galvenokārt importa izcelsme bija Ķīnā, Meksikā, Krievijā un Japānā, kas PIP laikā bija vienīgās valstis ar atsevišķām tirgus daļām, kas lielākas par 1 %.

               (108)

               Importa cenas no ASV, Japānas un Meksikas bija lielākas par Indijas eksportētāju un Savienības ražotāju cenām. ASV un Meksikas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par mazāk nekā 1 procentpunktu. Japānas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 1,5 procentpunktiem.

               (109)

               Importa cenas no Ķīnas un Krievijas bija mazākas par Indijas eksportētāju un Savienības ražotāju cenām (izņemot Krieviju 2012. gadā). Saskaņā ar informāciju, ko Savienības ražošanas nozare bija sniegusi pārskatīšanas pieprasījumā, daļa Ķīnas izcelsmes importa ir maza diametra GES (diametrs ir mazāks par 400 mm), savukārt lielākā daļa Indijas izcelsmes importa un Savienības ražošanas nozares produkcijas ir liela diametra GES
                   (22) (diametrs ir lielāks par 400 mm), kas ir dārgāki.

               (110)

               Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 1 procentpunktu un PIP laikā bija 10–11 % robežās, savukārt Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa PIP laikā bija tikai 2–3 % robežās un attiecīgajā periodā palielinājās par 0,3 procentpunktiem. Tomēr šis pieaugums nebija kaitējis Savienības ražošanas nozares tirgus daļai, kas, kā paskaidrots turpmāk 123. apsvērumā, attiecīgajā periodā palielinājās par 1,9 procentpunktiem.

         5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   5.1.   Vispārīgas piezīmes

               (112)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

               (113)

               Kā minēts 14. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

               (114)

               Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas bija iekļauti pārskatīšanas pieprasījumā, Savienības ražotāja, kas nesadarbojās, gada pārskatos un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (115)

               Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

               (116)

               Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               (117)

               Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

         5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (118)

               Attiecīgajā periodā Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums mainījās šādi.

                  6. tabula

                  Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Ražošanas apjoms (t)

                           235 915

                           235 502

                           241 623

                           221 971

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              100

                              102

                              94

                           Ražošanas jauda (t)

                           297 620

                           297 245

                           299 120

                           290 245

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              100

                              101

                              98

                           Jaudas izmantojums (%)

                           79

                           79

                           81

                           76

                              Avots: pārskatīšanas pieprasījums, Savienības ražotāja, kas nesadarbojās, gada pārskati un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (119)

               Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Konkrētāk, līdz 2014. gadam tas vispirms palielinājās par 2 % un pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2014. gadu samazinājās par 8 %.

               (120)

               Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %.

               (121)

               Ražošanas apjoma samazināšanās rezultātā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 3 procentpunktiem.

         b)   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (122)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  7. tabula

                  Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

                           107 655

                           103 779

                           103 704

                           102 123

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              96

                              96

                              95

                           Tirgus daļa (%)

                           71,1

                           74,0

                           70,7

                           73,0

                              Avots: pārskatīšanas pieprasījums, Savienības ražotāja, kas nesadarbojās, gada pārskati un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (123)

               Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par aptuveni 5 %. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija svārstīga. 2013. gadā tā palielinājās par 2,9 procentpunktiem. 2014. gadā tā samazinājās par 3,3 procentpunktiem un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal palielinājās par 2,3 procentpunktiem. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 1,9 procentpunktiem.

               (124)

               Pēc informācijas izpaušanas Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, nosakot Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, būtu jāņem vērā Savienības ražotāju veiktais imports no to saistītajiem uzņēmumiem ASV, Meksikā, Japānā un Malaizijā. Tomēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tika aprēķināta, pamatojoties uz tās produkcijas pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Savienības ražošanas nozares veiktais imports netika ņemts vērā, jo tam būtu kropļojošu ietekme uz kopējo ainu, ievērojot to, ka minētais imports tiktu uzskaitīts dubulti; proti, kā imports, no vienas puses, un kā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, no otras puses. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

         c)   Izaugsme

               (125)

               Laikposmā no 2012. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 8 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 5 %, tomēr tirgus daļa palielinājās 1,9 procentpunktu apmērā.

         d)   Nodarbinātība un ražīgums

               (126)

               Nodarbinātība un ražīgums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  8. tabula

                  Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Nodarbināto skaits

                           1 526

                           1 539

                           1 475

                           1 523

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              101

                              97

                              100

                           Ražīgums (t uz nodarbināto)

                           155

                           153

                           164

                           146

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              99

                              106

                              94

                              Avots: pārskatīšanas pieprasījums, Savienības ražotāja, kas nesadarbojās, gada pārskati un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (127)

               Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā nodarbinātība lielā mērā saglabājās nemainīgā līmenī. Ražošanas apjoma krituma dēļ (attiecīgajā periodā samazinājums par 6 %) arī ražīgums tajā pašā periodā samazinājās par 6 %.

         e)   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (128)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības tirgū turpinājis ienākt GES imports no Indijas par dempinga cenām. Dempinga starpība, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika noteikta Indijai, ievērojami pārsniedza de minimis līmeni, kā aprakstīts 47. apsvērumā. Tas sakrita ar importa cenu samazinājumu salīdzinājumā ar 2012. gadu. Tomēr Savienības ražošanas nozare spēja izmantot savā labā spēkā esošos antidempinga pasākumus, uzturot un nedaudz palielinot savu tirgus daļu.

         5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

   a)   Cenas un tās ietekmējoši faktori

               (129)

               Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  9. tabula

                  Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

                           3 784

                           3 468

                           2 997

                           2 825

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              92

                              79

                              75

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           3 357

                           3 116

                           2 776

                           2 745

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              93

                              83

                              82

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (130)

               Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā PIP laikā pastāvīgi samazinājās (par 25 %) un nokrita līdz 2 825 EUR/t. Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt cenas, lai atspoguļotu pārdošanas cenu vispārējo kritumu GES tirgū, ko izraisīja sarūkošais pieprasījums elektrotehniskā tērauda nozarē.

               (131)

               Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās mazāk, proti, par 18 %. Galvenais faktors, kas ietekmēja vienības ražošanas izmaksu kritumu, bija izejvielu cenas samazinājums.

               (132)

               Pēc informācijas izpaušanas Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka attiecīgajā periodā izejvielu cenas pasaulē samazinājās vairāk, nekā samazinājās izejvielu izmaksas Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc Savienības ražošanas nozare, iegādājoties izejvielas, bija neefektīva, un tādēļ tās dzīvotspēja esot apšaubāma.

               (133)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare iepirka izejvielas visā pasaulē no saistītām un nesaistītām personām līdzīgā cenu līmenī un izejvielu iegādes ziņā nekas neliecināja par neefektivitāti. Tā kā apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem, tas tika noraidīts.

         b)   Darbaspēka izmaksas

               (134)

               Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  10. tabula

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/nodarbinātais)

                           66 111

                           66 842

                           67 113

                           67 253

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              101

                              102

                              102

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (135)

               Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās (par 2 %).

         c)   Krājumi

               (136)

               Krājumu līmenis attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  11. tabula

                  Krājumi

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Krājumi perioda beigās

                           8 952

                           8 821

                           13 770

                           18 465

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              99

                              154

                              206

                           Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma

                           6

                           5

                           7

                           11

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (137)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu perioda beigās līmenis attiecīgajā periodā vairāk nekā dubultojās absolūtā izteiksmē. PIP laikā krājumu līmenis bija apmēram 11 % no ražošanas apjoma.

         d)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (138)

               Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  12. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2012

                           2013

                           2014

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           11,3

                           10,2

                           7,4

                           2,8

                           Naudas plūsma (EUR)

                           47 981 432

                           46 443 978

                           30 426 147

                           31 283 121

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              97

                              63

                              65

                           Ieguldījumi (EUR)

                           25 293 559

                           23 133 505

                           21 672 869

                           12 313 975

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              91

                              86

                              49

                           Ienākums no ieguldījumiem (%)

                           16,5

                           13,9

                           10,1

                           3,9

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (139)

               Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pakāpeniski samazinājās no 11,3 % 2012. gadā līdz 2,8 % PIP, proti, tas bija samazinājums par 8,5 procentpunktiem.

               (140)

               Pēc informācijas izpaušanas Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražotāju rentabilitātes kritumu bija izraisījušas lielās administratīvās un pārdošanas izmaksas.

               (141)

               Izmeklēšanā konstatēja, ka vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās, kā norādīts iepriekš 131. apsvērumā. Šis vienības ražošanas izmaksu samazinājums skāra administratīvās un pārdošanas izmaksas, pat ja lielākā izmaksu daļa tika attiecināta uz izejvielām. Tāpēc arguments tika noraidīts.

               (142)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāja spēja pašam finansēt savu darbību. Neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 35 %. Būtiskais naudas plūsmas samazinājums galvenokārt skaidrojams ar ievērojamo rentabilitātes kritumu, kā paskaidrots iepriekš 139. apsvērumā.

               (143)

               Attiecīgajā periodā ikgadējā ieguldījumu plūsma attiecīgajā ražojumā, ko veica Savienības ražošanas nozare, samazinājās vairāk nekā uz pusi, proti, no EUR 25 milj. 2012. gadā līdz EUR 12 milj. PIP.

               (144)

               Pēc informācijas izpaušanas Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka ieguldījumu samazinājums bijis tieši saistīts ar pieprasījuma kritumu un GES ražošanas jaudas pārpalikumu pasaulē.

               (145)

               Patiesi, izmeklēšana apstiprināja, ka, kā izklāstīts iepriekš 93. apsvērumā, attiecīgajā periodā bija vērojams GES patēriņa samazinājums. Tomēr būtu jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi attiecīgajā ražojumā pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas PIP laikā bija trīs reizes lielāki nekā ieguldījumu līmenis pašreizējās pārskatīšanas PIP laikā, lai gan bija vērojams patēriņa kritums.

               (146)

               Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā ienākums no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā pakāpeniski samazinājās no 16,5 % 2012. gadā līdz 3,9 % PIP.

         5.4.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (147)

               Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, vairākums kaitējuma rādītāju mainījās negatīvi un Savienības ražošanas nozares ekonomiskais un finanšu stāvoklis attiecīgajā periodā pasliktinājās. Tomēr Savienības ražošanas nozarei izdevās noturēt un nedaudz palielināt savu tirgus daļu; tas bija iespējams tikai uz zemāku gūtās peļņas līmeņu rēķina.

               (148)

               Lai gan šos negatīvos notikumus var izskaidrot ar patēriņa kritumu, kas attiecīgajā periodā saruka par 8 %, tomēr Indijas izcelsmes imports joprojām bija Savienības tirgū. Šis imports tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un cenu samazinājums attiecībā pret Savienības nozares cenām PIP laikā bija 3 %. Turklāt tika konstatēts, ka mērķa cenu samazinājuma starpība ir 9 %. Tāpēc Indijas izcelsmes imports par dempinga cenām un subsidētais imports joprojām radīja cenu spiedienu. Patiesi, cenu spiediens pašreizējā PIP laikā palielinājās salīdzinājumā ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanu, kad cenu samazinājums bija mazāks nekā 2 %.

               (149)

               Ņemot vērā patēriņa samazināšanos un cenu spiedienu, ko izraisīja imports par dempinga cenām un subsidētais imports, Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt pārdošanas cenas. Līdz ar to tās peļņa (lai gan joprojām pozitīva, proti, 2,8 %) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija zem 8 % mērķa peļņas, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

               (150)

               Pēc informācijas izpaušanas Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir palielinājusies par 2 %, tāpēc Savienības ražotāji ir saņēmuši ievērojamu ieguvumu no Indijas izcelsmes importa samazinājuma. Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa būtu pat vēl lielāka, ja tiktu ņemts vērā arī Savienības ražošanas nozares imports no citām trešām valstīm. Vienlaikus Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar sīvu konkurenci no citiem avotiem (īpaši importu par zemām cenām no Ķīnas un Krievijas). Tāpēc tika apgalvots, ka kaitējumu (kā Savienības ražotāju iespējamas mazākas tirgus daļas rezultātu) nevar saistīt ar Indijas izcelsmes importu.

               (151)

               Patiesi, izmeklēšana parādīja, ka Indijas izcelsmes importa apjomi un tirgus daļas samazinājās, tomēr, kā paskaidrots iepriekš 148. apsvērumā, Indijas izcelsmes imports par dempinga cenām un subsidētais imports joprojām radīja cenu spiedienu, kas pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pat palielinājās salīdzinājumā ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanu. Tāpēc arguments tika noraidīts.

               (152)

               Tā pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā to, ka zemas cenas imports no Ķīnas un Krievijas ir viens no galvenajiem cenu spiediena iemesliem Savienības tirgū, un aicināja veikt pilnu analīzi par zemās cenas importu no Ķīnas un Krievijas, kas satur attiecīgo ražojumu, pirms noteikt Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Šī persona arī apgalvoja, ka daži Ķīnas ražotāji palielinājuši liela diametra GES importa apjomu uz Savienības tirgu.

               (153)

               Attiecībā uz GES no Ķīnas un Krievijas, kā paskaidrots iepriekš 109. un 111. apsvērumā, būtu jāatgādina, ka: i) nevarēja veikt tādu jēgpilnu cenu salīdzinājumu katram šīm valstīm importētajam ražojuma veidam, kāds bija iespējams Indijai, pamatojoties uz detalizēto informāciju, ko sniedza ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās; ii) šo valstu importa statistikā, kas ir pieejama Komisijai, nav iespējams nošķirt dažādos ražojuma veidus un iii) saskaņā ar informāciju, ko Savienības ražošanas nozare bija sniegusi pārskatīšanas pieprasījumā un ko bija apstiprinājuši lietotāji, lielākā daļa importa no šīm valstīm ir mazāka diametra GES, kas ir lētāki. Turklāt Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, nepamatoja savu apgalvojumu par lielāka diametra GES pieaugušo importa apjomu no Ķīnas Savienībā.

               (154)

               Attiecībā uz GES importa apjomiem no Ķīnas un Krievijas un to tirgus daļām, kā paskaidrots iepriekš 110. apsvērumā, attiecīgajā periodā Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās par 1 procentpunktu, savukārt Krievijas importa tirgus daļa palielinājās par 0,3 procentpunktiem. Šie pieaugumi nekaitēja Savienības ražošanas nozares tirgus daļai, kas, kā paskaidrots 110. apsvērumā, attiecīgajā periodā palielinājās par 1,9 procentpunktiem. Tāpēc arguments tika noraidīts.

               (155)

               Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir bijusi neefektīva, ražojot mazāka diametra GES, jo šādu ražojumu pārdošana bija tikai daļa no kopējā pārdošanas apjoma.

               (156)

               Tirgus nosacījumi parasti nodrošina, ka piedāvājumu, proti, pārdotā ražojuma veidu, nosaka pieprasījums. Tā kā apgalvojums par neefektivitāti saistībā ar Savienības ražošanas nozares ražotiem mazāka diametra GES netika sīkāk pamatots, tas tika noraidīts.

               (157)

               Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka nav analizēta ietekme, kāda bija pieaugušajam importa daudzumam par dempinga cenām no citām valstīm, tostarp importam no saistītajiem uzņēmumiem ASV, Meksikā, Malaizijā un Japānā.

               (158)

               Kā norādīts iepriekš 108. apsvērumā, importa cenas no ASV, Japānas un Meksikas bija lielākas par Indijas eksportētāju un Savienības ražotāju cenām. Importa no šīm valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 0,1 procentpunktu, un PIP beigās tā bija mazāka par 10 %. Līdzīgi Komisijai nebija nekādu pierādījumu par to, ka šo valstu cenas bija dempinga cenas. Tāpēc arguments tika noraidīts.

               (159)

               Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka, aprēķinot cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības katram ražojuma veidam, Komisija izmantoja produkta kontroles numuru (“PKN”), kurā nav ņemta vērā izmantotā izejviela, bet kam ir ievērojama ietekme uz izmaksām un cenām. Ja tiktu salīdzināti ražojuma veidi, kas izgatavoti no vienas un tās pašas izejvielas, mērķa cenu samazinājuma starpība samazinātos no 9 līdz 8 %.

               (160)

               Patiešām, izejvielas atšķirība nebija atspoguļota PKN struktūrā, tāpēc cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpību aprēķinā netika ņemta vērā šāda atšķirība. Tomēr, ja cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķina nolūkā ražojuma veidi tikti nodalīti, ņemot vērā izmantoto izejvielu, kā to pēc informācijas izpaušanas vēlējās ieinteresētā persona, mērķa cenu samazinājuma starpība, kas norādīta 148. apsvērumā, samazinātos tikai par 1 procentpunktu (līdz 8 %). Tāpēc šim samazinājumam nebija būtiskas ietekmes uz Komisijas konstatējumiem par mērķa cenu samazinājuma starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (161)

               Tā pati ieinteresētā persona apstrīdēja mērķa peļņu 8 % apmērā, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā, apgalvojot, ka GES ražotājiem bija radušies zaudējumi saistībā ar tērauda pieprasījuma kritumu starptautiskā mērogā un tāpēc 8 % mērķa peļņa vairs nebija pamatota.

               (162)

               Jāatgādina, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas mērķa peļņas līmenim Savienības tirgū vajadzētu būt tādam, ko šāda veida ražošanas nozare šajā jomā varētu pamatoti sasniegt normālos konkurences apstākļos, proti, ja nav importa par dempinga cenām/subsidēta importa. Šajā sakarā, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1629/2004 26. apsvērumā, tika izpētīta Savienības ražošanas nozares peļņa laikā, kad importa par dempinga cenām tirgus daļa bija viszemākā (t. i., 1999. gadā). Tāpēc tika galīgi secināts, ka kaitējuma starpības aprēķina vajadzībām peļņas starpību, kuru varētu pamatoti uzskatīt par reprezentatīvu Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklim, ja nebūtu kaitējumu izraisoša dempinga no Indijas, būtu jānosaka 8 % līmenī. Tāpēc arguments tika noraidīts.

               (163)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija ārkārtīgi nestabilā situācijā; tas lielākoties saistāms ar negatīviem tirgus nosacījumiem un izrietošu patēriņa kritumu. Šā iemesla dēļ Komisijas novērtējumā galvenā uzmanība bija veltīta importa par dempinga cenām no Indijas nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamībai.

         6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

               (164)

               Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja tiktu atcelti pasākumi pret Indiju, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Indijā, eksports no Indijas uz citām trešām valstīm un Savienības tirgus pievilcīgums.

               (165)

               Regulas 75. apsvērumā tika secināts, ka ir iespējams, ka Indijas ražotāji eksportētāji, ja pasākumi tiktu atcelti, turpinās eksportēt ievērojamus daudzumus uz Savienību un pat palielinās pašreizējos eksporta apjomus, un ka šis eksports, visticamāk, būs par dempinga cenām.

               (166)

               Kā noteikts 60. apsvērumā, Indijas jauda PIP laikā tika lēsta aptuveni 160 000 t apmērā, savukārt neizmantotā jauda tika lēsta no 40 000 t līdz 50 000 t, kas tajā pašā periodā atbilda 29–36 % Savienības patēriņa. Turklāt, kā norādīts 59. apsvērumā, Indijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, vēl vairāk palielinās jaudu gadījumā, ja palielināsies pieprasījums. Kā minēts 62. apsvērumā, 2014. gada novembra beigās Indijas iestādes noteica antidempinga pasākumus GES importam no Ķīnas. Rezultātā paredzams, ka Indijas ražotāji palielinās savu tirgus daļu iekšzemes tirgū.

               (167)

               Sakarā ar Savienības tirgus pievilcību, kā aprakstīts 72. līdz 75. apsvērumā, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas, visticamāk, tiktu novirzīta uz Savienības tirgu. Turklāt, kā aprakstīts 63. apsvērumā, Indijas ražotāji ir ļoti orientēti uz eksportu. Attiecībā uz GES cenām, kā aprakstīts 69. apsvērumā, dažiem Indijas eksporta galamērķiem konstatētas augstākas cenas nekā Savienībā. Tomēr, ņemot vērā dažādo ražojumu klāstu, šī informācija nemaina kopējo novērtējumu, ka uz Savienības tirgu tiks novirzīta jauna jauda, jo šā cenu salīdzinājuma ticamība ir ierobežota.

               (168)

               Kā norādīts 66. apsvērumā, Krievija noteica antidempinga pasākumus pret GES importu no Indijas, un Indijas eksports uz Krieviju attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Tas nozīmē, ka Indijas ražotāju eksportētāju piekļuve trešajam galvenajam eksporta tirgum ir ierobežota un, ņemot vērā pašreizējo vai pat, visticamāk, palielināto neizmantoto jaudu, kā minēts iepriekš 166. apsvērumā, ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Indijas ražotāji eksportētāji ievērojami palielinās attiecīgā ražojuma importa apjomu uz Savienības tirgu.

               (169)

               Kā noteikts 106. apsvērumā, Indijas izcelsmes importa cenas bez antidempinga un kompensācijas maksājumiem būtu par 9 % zemākas nekā Savienības pārdošanas cenas. Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, paredzamā cenu samazinājuma starpība bez antidempinga un kompensācijas maksājumiem bija aprēķināta 12 % apmērā. Tā ir norāde par to, kāds varētu būt iespējamais importa no Indijas cenu līmenis, ja pasākumi tiktu atcelti. Pamatojoties uz to, ir iespējams, ka cenu spiediens Savienības tirgū ievērojami palielināsies, ja pasākumi tiktu atcelti, tādējādi vēl vairāk pasliktinot Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (170)

               Runājot par apjomu, jāatzīmē, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, ļautu Indijas ražotājiem eksportētājiem iegūt tirgus daļas Savienības tirgū. Jo īpaši ražotājam eksportētājam, kas nesadarbojās un kuram pašlaik ir lielākā maksājuma likme 15,7 % apmērā, būtu spēcīgs stimuls ievērojamos daudzumos atsākt eksportu uz Savienības tirgu. Ja rastos šī situācija, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa nekavējoties samazinātos.

               (171)

               Pamatojoties uz to, ja pasākumu nebūtu, Indijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, palielinātu klātbūtni Savienības tirgū importa apjomu un tirgus daļas ziņā (par dempinga un subsidētām cenām, kas būtu ievērojami mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas). Tas radīs lielāku spiedienu uz cenām Savienības tirgū, līdz ar to negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un finanšu stāvokli. Tas vēl vairāk pasliktinās Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (172)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv importa par dempinga cenām no Indijas nodarītā kaitējuma atkārtošanās liela iespējamība.

         E.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (173)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana pret Indiju būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

               (174)

               Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm.

               (175)

               Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               (176)

               Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.

         1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (177)

               Kā paskaidrots 147. apsvērumā, pasākumi ļāva Savienības ražošanas nozarei saglabāt savas tirgus daļas. Vienlaikus 172. apsvērumā tika arī secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu pasliktināties, ja antidempinga pasākumi pret Indiju tiktu atcelti. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pret Indiju nodrošinātu ieguvumus Savienības ražošanas nozarei.

         2.   Importētāju/tirgotāju intereses

               (178)

               Kā minēts 16. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens importētājs nesadarbojās vai nepieteicās. Tāpēc nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda negatīva ietekme uz importētājiem, kura būtu tik liela, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi.

         3.   Lietotāju intereses

               (179)

               Kā minēts 18. apsvērumā, no 53 lietotājiem, ar kuriem sazinājās, astoņi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Četri no tiem izmantoja no Indijas importēto GES. Viņu imports veidoja aptuveni 20 % no visa attiecīgā ražojuma importa apjoma no Indijas.

               (180)

               Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu noteikšana būtiski neietekmēs lietotājus. Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā desmit gadus, Savienības lietotāji joprojām saņēma piegādes, tostarp arī no Indijas. Lietotāji neiesniedza informāciju, kas liecina par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus, un izmeklēšanā arī neatklāja šādu informāciju.

               (181)

               Turklāt attiecībā uz noteikto pasākumu ietekmi uz lietotājiem jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ievērojot GES izmaksu niecīgo daļu lietotāju nozarēs, nebūtu domājams, ka jebkāds izmaksu sadārdzinājums ievērojami ietekmētu lietotāju nozari. Šie konstatējumi tika apstiprināti šajā pārskatīšanā, jo pēc pasākumu noteikšanas netika konstatētas nekādas pazīmes, kas liecinātu par pretējo. Turklāt neviens no šiem četriem lietotājiem neizvirzīja argumentus pret pasākumu saglabāšanu.

               (182)

               Viena tērauda ražotāju federācija – Vācijas tērauda rūpniecības federācija (Wirtschaftsvereinigung Stahl) – iebilda pret pasākumu turpināšanu un apgalvoja, ka pasākumu rezultātā tērauda ražotājiem Savienībā rodas konkurences trūkumi salīdzinājumā ar tērauda ražotājiem citos reģionos, kuros GES importam nav noteikti pasākumi. Minētā federācija apgalvoja, ka pasākumu turpināšana ļautu Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk atrasties dominējošā stāvoklī. Tomēr, ņemot vērā Indijas izcelsmes importa pārmaiņas pēc pasākumu noteikšanas, ir skaidrs, ka imports no Indijas attiecīgajā periodā turpinājās. Turklāt izmeklēšanā konstatēts, ka GES arvien vairāk ienāk Savienības tirgū no vairākām citām trešām valstīm.

               (183)

               Uz šā pamata un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajiem secinājumiem ir gaidāms, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotājiem un nav pārliecinošu iemeslu, lai secinātu, ka esošo pasākumu turpināšana nebūtu Savienības interesēs.

         4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (184)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu neturpināt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret importu no Indijas.

         F.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (185)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā antidempinga pasākumus. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Iesniegto informāciju un piezīmes attiecīgi ņēma vērā.

               (186)

               No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Regulu (ES) Nr. 1225/2009 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami Indijas izcelsmes GES.

               (187)

               Pēc informācijas izpaušanas Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, lūdza Komisiju apsvērt iespēju turpināt pasākumus divus gadus. Tomēr izmeklēšanā netika atklāti nekādi ārkārtas apstākļi, kas pamatotu pasākumu ilguma ierobežojumu līdz diviem gadiem.

               (188)

               Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, ir piemērojamas tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.

               (189)

               Ikviena prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (23) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistītas ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražotnēs un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

               (190)

               Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko izmanto elektriskajās krāsnīs un kuru tilpummasa ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μ.Ω.m vai mazāk, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00 (Taric kods 8545110010), un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (Taric kods 8545909010), neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi.
   2.   Maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto, turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

               Uzņēmums

               Maksājuma likme

                  Taric papildu kods

               Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

               9,4 %

               A530

               HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

               0 %

               A531

               Visi pārējie uzņēmumi

               8,5 %

               A999

         3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 9. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Padomes 2004. gada 13. septembra Regula (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam (OV L 295, 18.9.2004., 10. lpp.).

      (3)  Padomes 2004. gada 13. septembra Regula (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā (OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.).

      (4)  Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1354/2008 par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā, un Regulā (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam (OV L 350, 30.12.2008., 24. lpp.).

      (5)  Padomes 2010. gada 13. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1186/2010, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam pēc tam, kad veikta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 332, 16.12.2010., 17. lpp.).

      (6)  Padomes 2010. gada 13. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1185/2010, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam pēc tam, kad veikta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar 18. pantu Regulā (EK) Nr. 597/2009 (OV L 332, 16.12.2010., 1. lpp.).

      (7)  OV C 82, 10.3.2015., 5. lpp.

      (8)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.). Regula kodificēta ar pamatregulu.

      (9)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam (OV C 415, 15.12.2015., 33. lpp.).

      (10)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam (OV C 415, 15.12.2015., 25. lpp.).

      (11)  Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.). Šī regula kodificēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

      (12)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw

      (13)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf

      (14)  http://hegltd.com/ and http://www.graphiteindia.com/

      (15)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf

      (16)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

      (17)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf

      (18)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf

      (19)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (see GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, page 14)

      (20)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1

      (21)  Vidējā cena neietver spēkā esošos antidempinga/kompensācijas maksājumus.

      Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

      (22)  Gan maza, gan liela diametra grafīta elektrodi ir iekļauti vienos un tajos pašos Taric kodos.

      (23)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.