title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1101 (2018. gada 3. augusts), ar ko nosaka kritērijus Padomes Regulas (EK) Nr. 2271/96, ar ko paredz aizsardzību pret trešās valsts pieņemtu tiesību aktu eksteritoriālas piemērošanas sekām un no tiem izrietošām vai ar tiem pamatotām darbībām, 5. panta otrās daļas piemērošanai

text:
                  7.8.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 199/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1101
         (2018. gada 3. augusts),
         ar ko nosaka kritērijus Padomes Regulas (EK) Nr. 2271/96, ar ko paredz aizsardzību pret trešās valsts pieņemtu tiesību aktu eksteritoriālas piemērošanas sekām un no tiem izrietošām vai ar tiem pamatotām darbībām, 5. panta otrās daļas piemērošanai
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 1996. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 2271/96, ar ko paredz aizsardzību pret trešās valsts pieņemtu tiesību aktu eksteritoriālas piemērošanas sekām un no tiem izrietošām vai ar tiem pamatotām darbībām (1), un jo īpaši tās 5. panta otro daļu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regula (EK) Nr. 2271/96 sniedz aizsardzību pret (un mazina) prettiesisku iedarbību, ko izraisa dažu sarakstā iekļautu, trešo valstu pieņemtu tiesību aktu, tostarp noteikumu un citu juridisko instrumentu eksteritoriāla piemērošana un darbības, kuras pamatotas ar tiem vai izriet no tiem, ja šāda piemērošana ietekmē to fizisko un juridisko personu intereses, kuras norādītas minētās regulas 11. pantā un kuras iesaistītas starptautiskajā tirdzniecībā un/vai kapitāla plūsmās un saistītā komercdarbībā starp Savienību un trešām valstīm.

                     (2)

                     Regulā (EK) Nr. 2271/96 ir apliecināts, ka līdz ar šādu likumu, citu normatīvo aktu un juridisko instrumentu eksteritoriālu piemērošanu tiek pārkāptas starptautiskās tiesības.

                     (3)

                     Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2271/96 5. panta pirmo daļu personas, kas minētas tās 11. pantā, nedz tieši vai ar meitassabiedrības vai cita starpnieka palīdzību, nedz aktīvi vai ar apzinātu bezdarbību neievēro prasības vai aizliegumus, tostarp ārvalstu tiesu pieprasījumus, kas pamatoti ar (vai izriet no) šādiem tiesību aktiem vai darbībām, kuras pamatotas ar tiem vai izriet no tiem.

                     (4)

                     Tomēr Regulas (EK) Nr. 2271/96 5. panta otrā daļa dod personām, kas minētas tās 11. pantā, iespēju lūgt Komisijai atļauju pilnā mērā vai daļēji ievērot šādas prasības vai aizliegumus, ciktāl šāda neatbilstība nopietni kaitētu viņu vai Savienības interesēm.

                     (5)

                     Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, kā arī lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 2271/96 iedarbīgu īstenošanu, konkrētos un pienācīgi pamatotos apstākļos ņemot vērā risku, ka varētu tikt nodarīts nopietns kaitējums minētās regulas 11. pantā norādīto fizisko un juridisko personu interesēm, ir nepieciešams noteikt kritērijus Regulas (EK) Nr. 2271/96 5. panta otrās daļas piemērošanai.

                     (6)

                     Ņemot vērā Komisijas lomu pārraudzībā pār ES tiesību aktu, tostarp Regulas (EK) Nr. 2271/96, vienveidīgu īstenošanu, Komisija uzmanīgi vēros šīs regulas piemērošanu un, balstoties uz savu novērtējumu par tās īstenošanu, pieņems nepieciešamus pielāgojumus.

                     (7)

                     Būtu jānosaka arī galvenās procesuālās darbības, kas veicamas pēc tam, kad Komisijai iesniegts pieteikums par atļauju pilnā mērā vai daļēji ievērot šādas prasības vai aizliegumus.

                     (8)

                     Fizisko personu personas datu apstrādē saskaņā ar šo regulu būtu jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (3).

                     (9)

                     Šajā regulā paredzētajiem pieteikumiem būtu jāattiecas uz darbībām vai bezdarbību, kas pamatota ar vai tieši vai netieši izriet no to tiesību aktu piemērošanas, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 2271/96 pielikumā, vai darbībām, kuras pamatota ar tiem vai izriet no tiem.

                     (10)

                     Ikviens pieteikums būtu jāizskata pēc iespējas drīz.

                     (11)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar Eksteritoriālo tiesību aktu komitejas atzinumu; tie ir pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Priekšmets
            Šajā regulā ir noteikti kritēriji Regulas (EK) Nr. 2271/96 5. panta otrās daļas piemērošanai.

            2. pants
            Definīcijas
            Šajā regulā ir lietoti šādi definēti termini:

                        a)

                        “sarakstā iekļautie eksteritoriālie tiesību akti” ir likumi, citi normatīvie akti un juridiskie instrumenti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2271/96 pielikumā, tostarp noteikumi un citi juridiskie instrumenti, kuri pamatoti ar tiem vai izriet no tiem;

                        b)

                        “pēcākas darbības” ir darbības, kas pamatotas ar sarakstā iekļautajiem eksteritoriālajiem tiesību aktiem vai kas izriet no tiem;

                        c)

                        “neatbilstība” ir ar tiešām darbībām vai apzinātu bezdarbību izraisīta neatbilstība (nepakļaušanās) prasībām vai aizliegumiem, tostarp ārvalstu tiesu pieprasījumiem, kas pamatoti ar vai tieši vai netieši izriet no sarakstā iekļautajiem eksteritoriālajiem tiesību aktiem vai pēcākām darbībām;

                        d)

                        “aizsargātās intereses” ir jebkuras Regulas (EK) Nr. 2271/96 11. pantā minētās personas intereses un/vai Savienības intereses;

                        e)

                        “pieteicējs” ir jebkura persona, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2271/96 11. pantā un kas iesniegusi pieteikumu Regulas (EK) Nr. 2271/96 5. panta otrajā daļā minētās atļaujas saņemšanai.

            3. pants
            Pieteikuma iesniegšana

               1.   Rakstveida pieteikumu Regulas (EK) Nr. 2271/96 5. panta otrajā daļā minētās atļaujas saņemšanai nosūta uz šādu adresi:

                              European Commission

                              Service for Foreign Policy Instruments

                              EEAS 07/99

                              B-1049 Brussels, Belgium/Beļģija

                           EC-AUTHORISATIONS-BLOCKING-REG@ec.europa.eu

               2.   Ikvienā pieteikumā norāda pieteicēja vārdu, uzvārdu un kontaktinformāciju, precīzu atsauci uz sarakstā iekļauto eksteritoriālo tiesību aktu normām vai attiecīgām pēcākām darbībām un izklāsta lūgtās atļaujas tvērumu un kaitējumu, ko izraisītu neatbilstība.

               3.   Pieteicējs savā pieteikumā sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka šāda neatbilstība izraisītu nopietnu kaitējumu vismaz vienas personas aizsargātajām interesēm.

               4.   Attiecīgā gadījumā Komisija var pieprasīt, lai pieteicējs sniegtu papildu pierādījumus, un viņš tos sniedz Komisijas noteiktā, atbilstīgā termiņā.

               5.   Uzreiz pēc pieteikuma saņemšanas Komisija par to informē Eksteritoriālo tiesību aktu komiteju.

            4. pants
            Pieteikuma novērtēšana
            Novērtējot, vai tiktu nodarīts nopietns kaitējums aizsargātajām interesēm, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2271/96 5. panta otrajā daļā, Komisija attiecīgā gadījumā citstarp apsver šādus nekumulatīvus kritērijus:

                        a)

                        to, vai ir ticams, ka aizsargātās intereses būs pakļautas konkrētam riskam (ņemot vērā aizsargātajām interesēm radītā kaitējuma kontekstu, būtību un izcelsmi);

                        b)

                        to, vai trešā valstī, kas ir sarakstā iekļauto eksteritoriālo tiesību aktu izcelsmes valsts, pret pieteicēju uzsākta administratīva vai tiesas izmeklēšana vai iepriekš noslēgta vienošanās par izlīgumu;

                        c)

                        to, vai pastāv būtiska piesaiste trešai valstij, kas ir sarakstā iekļauto eksteritoriālo tiesību aktu vai pēcākas darbības izcelsmes valsts, piemēram, pieteicējam ir mātessabiedrība(-as) vai meitassabiedrības, vai tādu fizisko vai juridisko personu līdzdalība, kurām primārā jurisdikcija ir trešā valstī, kas ir sarakstā iekļauto eksteritoriālo tiesību aktu vai pēcākas darbības izcelsmes valsts;

                        d)

                        to, vai, objektīvi spriežot, pieteicējs varētu veikt pasākumus, lai novērstu vai mazinātu kaitējumu;

                        e)

                        nelabvēlīgo ietekmi uz saimnieciskās darbības veikšanu, konkrētāk, to, vai pieteicējs piedzīvotu ievērojamus saimnieciskus zaudējumus, kas, piemēram, varētu apdraudēt tā pastāvētspēju vai radītu ievērojamu bankrota risku;

                        f)

                        to, vai pieteicēja darbība tiktu pārmērīgi apgrūtināta, jo pazaudētas būtiskas izejvielas vai resursi, kas nevar tikt pienācīgi aizstāti;

                        g)

                        to, vai tiktu ievērojami apgrūtināta pieteicēja personīgo tiesību izmantošana;

                        h)

                        to, vai tiek apdraudēts drošums, drošība vai cilvēku dzīvības, veselības un vides aizsardzība;

                        i)

                        to, vai tiek apdraudēta Savienības spēja īstenot savu politiku humanitārās palīdzības, attīstības un tirdzniecības jomās vai tās iekšējās politikas ārējos aspektus;

                        j)

                        stratēģiskas nozīmes preču vai pakalpojumu iekšzemes vai pārrobežu piegādes drošību visā Savienībā vai atsevišķā dalībvalstī un ar to saistītu iztrūkumu vai traucējumu ietekmi;

                        k)

                        sekas iekšējam tirgum personu brīvas pārvietošanās un preču, pakalpojumu un kapitāla brīvas aprites ziņā, kā arī sekas finanšu un ekonomikas stabilitātei vai Savienības būtiskajai infrastruktūrai;

                        l)

                        kaitējuma sistēmisko ietekmi, it īpaši tā netiešo negatīvo ietekmi uz citām nozarēm;

                        m)

                        ietekmi uz vienas vai vairāku dalībvalstu darba tirgu un tās sekas Savienībā pārrobežu kontekstā;

                        n)

                        jebkuru citu nozīmīgu faktoru.

            5. pants
            Pieteikuma izskatīšanas iznākums

               1.   Ja, veikusi 4. pantā minēto novērtējumu, Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par to, ka neatbilstība izraisītu nopietnu kaitējumu aizsargātajām interesēm, Komisija steidzami iesniedz Eksteritoriālo tiesību aktu komitejai lēmuma projektu, kurā izklāstīti attiecīgi veicamie pasākumi.

               2.   Ja, veikusi 4. pantā minēto novērtējumu, Komisija nekonstatē pietiekamus pierādījumus par to, ka neatbilstība izraisītu nopietnu kaitējumu aizsargātajām interesēm, Komisija iesniedz Eksteritoriālo tiesību aktu komitejai lēmuma projektu par pieteikuma noraidīšanu.

               3.   Komisija nekavējoties informē pieteicēju par galīgo lēmumu.

            6. pants
            Datu apstrāde

               1.   Lai varētu veikt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, Komisija apstrādā personas datus.

               2.   Personas datu apstrādē tā ievēro Regulas (ES) 2016/679 un Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasības.

               3.   Šīs regulas vajadzībām Ārpolitikas instrumentu dienests ir izraudzīts kā Komisijas “par datu apstrādi atbildīgā persona” Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta d) punkta izpratnē, lai nodrošinātu, ka attiecīgās fiziskās personas var izmantot savas tiesības, kā paredzēts minētajā regulā.

            7. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 3. augustā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 309, 29.11.1996., 1. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2093 (2017. gada 15. novembris), ar ko izbeidz izmeklēšanu, kura skar ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2011 konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas varētu notikt, nosūtot importu no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indijas izcelsme, un ar ko izbeidz šāda importa reģistrāciju, kas noteikta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/272

text:
               16.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2093
   (2017. gada 15. novembris),
   ar ko izbeidz izmeklēšanu, kura skar ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2011 konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas varētu notikt, nosūtot importu no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indijas izcelsme, un ar ko izbeidz šāda importa reģistrāciju, kas noteikta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/272
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2011 (2) (“sākotnējā regula”) Padome konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu (“SSSPT”) importam noteica galīgo antidempinga maksājumu 71,9 % apmērā visiem pārējiem uzņēmumiem, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un I pielikumā.

               (2)

               Šie pasākumi še tālāk saukti “spēkā esošie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, še tālāk saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

         1.2.   Procedūras sākšana pēc pieprasījuma

               (3)

               Eiropas Savienības Nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) 2017. gada 3. janvārī iesniedza pieprasījumu Eiropas Komisijai veikt pretapiešanas izmeklēšanu, norādot, ka caur Indiju tiek apieti antidempinga pasākumi, kas noteikti konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam.

               (4)

               Pieprasījumā sniegti pirmšķietami pierādījumi, kas liecina, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījies ar eksportu no ĶTR un Indijas uz Savienību saistītais tirdzniecības modelis, un liek domāt, ka pārmaiņas izraisījusi spēkā esošo pasākumu noteikšana. Tajā apgalvots, ka pārmaiņām nav cita pietiekama cēloņa vai pamatojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana.

               (5)

               Turklāt pierādījumi liecina, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Pierādījumi liecina, ka pieaugušais imports no Indijas pārdots par cenām, kuras ir zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu.

               (6)

               Visbeidzot, ir pierādījumi, ka no Indijas nosūtītās SSSPT attiecībā pret normālo vērtību, kas sākotnējā izmeklēšanā noteikta līdzīgajam ražojumam, tiek pārdotas par dempinga cenām.

               (7)

               Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka izmeklēšanu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/272 (3) (“procedūras sākšanas regula”).

               (8)

               Ievērojot pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, procedūras sākšanas regulā arī tika dots rīkojums muitas dienestiem Savienībā reģistrēt no Indijas nosūtītu SSSPT importu.

         1.3.   Izmeklēšana

               (9)

               Komisija informēja ĶTR un Indijas iestādes, ražotājus eksportētājus un tirgotājus minētajās valstīs, zināmos importētājus Savienībā un Savienības ražošanas nozari, ka tiek sākta izmeklēšana. Ražotājiem/eksportētājiem ĶTR un Indijā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas regulas 15. apsvērumā noteiktajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā.

               (10)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Ar pieprasījuma iesniedzēju notika vairākas uzklausīšanas, tostarp viena uzklausīšana pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

               (11)

               Pieteicās divdesmit deviņi uzņēmumi no Indijas, viens uzņēmums no ĶTR, deviņi nesaistīti importētāji, divi saistīti importētāji, viens pārstāvis un pieci Savienības ražotāji.

               (12)

               Divdesmit viens uzņēmums no Indijas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem.

               (13)

               Komisija atsevišķi izvērtēja visus atbrīvojuma pieprasījumus. Pārbaudes apmeklējumus veica četrpadsmit uzņēmumos, kuri ir nozīmīgi eksportētāji uz Savienību vai kuri, pamatojoties uz to atbilžu sākotnējo analīzi, atbilst iespējamā atbrīvojuma nosacījumiem pamatregulas 13. panta 2. punktā.

               (14)

               Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza četri nesaistīti Savienības importētāji un viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas nav saistīts ne ar vienu no Indijas ražotājiem.

               (15)

               Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās Indijā:

                           —

                              Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited,

                           —

                              ASR Mettech Private Limited,

                           —

                              Chandan Steel Limited,

                           —

                              Heavy Metal and Tubes Limited,

                           —

                              Krystal Steel Manufacturing Private Limited,

                           —

                              Maxim Tubes Company Private Limited,

                           —

                              MBM Tubes Private Limited,

                           —

                              Patels Airflow Limited,

                           —

                              Ratnamani Metals & Tubes Limited,

                           —

                              Remi Edelstahl Tubulars Limited,

                           —

                              Sandvik Asia Private Limited,

                           —

                              Suraj Limited,

                           —

                              Tubacex Prakash India Private Limited,

                           —

                              Universal Stainless.

         1.4.   Izmeklēšanas periods

               (16)

               Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Lai pārbaudītu, vai varētu būt mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai pastāv dempings, par laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (“ziņošanas periods”) tika vākti detalizētāki dati.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (17)

               Lai novērtētu, vai pasākumi tiek apieti, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu secīgi tika analizēts:

                           —

                           vai tirdzniecības modelī starp trešām valstīm (Indiju un ĶTR) un Savienību notikušas pārmaiņas,

                           —

                           vai minētās pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana,

                           —

                           vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazināta līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā,

                           —

                           un, ja vajadzīgs saskaņā ar pamatregulas 2. pantu, vai ir pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.

         2.2.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (18)

               Ražojums, ar ko varētu būt saistīta pasākumu iespējamā apiešana, ir konkrētas nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes (“SSSPT”) (izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos), un tā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”). Pašlaik to klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00. Tas ir ražojums, kuram piemēro spēkā esošos pasākumus.

               (19)

               Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā iepriekšējā apsvērumā definētais attiecīgais ražojums, taču tas tiek nosūtīts no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Indijas izcelsme, un to patlaban klasificē ar tādiem pašiem KN kodiem kā attiecīgo ražojumu.

               (20)

               Izmeklēšana liecina, ka SSSPT, kas eksportētas uz Savienību no ĶTR, un SSSPT, kas nosūtītas no Indijas uz Savienību, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietojumi, tāpēc tās uzskatāmas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

         2.3.   Sadarbības līmenis

               (21)

               Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija ļoti augsts. Pārskata periodā 21 ražotājs, kas sadarbojās, importēja 92 % no kopējā SSSPT importa no Indijas uz Savienību.

               (22)

               Četrpadsmit pārbaudītie uzņēmumi eksportēja 91 % no uzņēmumu, kas sadarbojās, kopējā eksporta, un 84 % no kopējā SSSPT importa no Indijas uz Savienību.

               (23)

               Vienam Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts, jo tas neiesniedza informāciju, kas nepieciešama, lai pilnvērtīgi novērtētu ar to saistītu uzņēmumu darbību. Tādējādi, lai papildinātu šā uzņēmuma sniegtos datus, tika izmantoti labākie pieejamie fakti, lai Komisijas rīcībā būtu ticami dati, kas nepieciešami minētā uzņēmuma importa un eksporta uz Savienību novērtēšanai.

               (24)

               Ražotāju eksportētāju ĶTR sadarbības līmenis bija zems – tikai viens ražotājs eksportētājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc konstatējumi attiecībā uz SSSPT eksportu no ĶTR uz Savienību un no ĶTR uz Indiju bija jāizdara, pamatojoties uz Eurostat datiem un Ķīnas tirdzniecības statistiku.

         2.4.   Iespējamās apiešanas prakses veids, process vai darbs

               (25)

               Iespējamās apiešanas prakse, kas aprakstīta pieprasījumā, sākas ražošanas procesā. SSSPT ražošana pamatā notiek divos posmos: karstajā formēšanā un aukstajā formēšanā.

               (26)

               Pirmais posms, karstā formēšana, parasti notiek divos veidos: izmantojot karstās ekstrūzijas procesu vai karstās caurkalšanas procesu.

               (27)

               Rezultātā iegūst karsti formētu cauruli, kas ir starpprodukts, kurš pirms tā galīgās izmantošanas turpmāk jāapstrādā, izņemot dažas karsti formētas caurules, kuras izgatavotas, izmantojot karstās ekstrūzijas procesu.

               (28)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SSSPT, ko eksportēja no ĶTR uz Indiju, jau bija auksti formētas caurules. Šo apgalvojumu pamatoja ar Ķīnas eksporta statistiku un pieņēmumu, ka ĶTR ražotāji izmanto karstās caurkalšanas procesu, pēc kura caurules nekavējoties un obligāti jāpakļauj aukstai apstrādei.

               (29)

               Lai gan patiešām Ķīnas eksporta statistika liecina, ka gandrīz visas eksportētās SSSPT tika deklarētas kā auksti formēti izstrādājumi, tikai 2 % no tām tika deklarētas kā auksti formēti izstrādājumi, importējot tās Indijā.

               (30)

               Šo neatbilstību var izskaidrot ar PVN atmaksas shēmu, ko piemēro ĶTR, saskaņā ar kuru auksti formētām SSSPT piemēro 13 % PVN atmaksu salīdzinājumā ar 9 % PVN atmaksu karsti formētām caurulēm.

               (31)

               Pārbaudes apstiprināja, ka Indijas ražotāji galvenokārt iegādājās karsti formētas caurules un auksto formēšanu veica Indijā.

               (32)

               Izmeklēšanā arī apstiprinājās, ka karsti formētas caurules var viegli transportēt, pirms tās pakļauj aukstai formēšanai.

               (33)

               Tāpat izmeklēšanā konstatēts, ka Indijā veiktās aukstās formēšanas rezultātā ražojums tiek ievērojami pārveidots, neatgriezeniski mainot tā būtiskās īpašības. Procesā tiek mainīti ražojuma izmēri un fizikālās, mehāniskās un metalurģiskās īpašības.

         2.5.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

               (34)

               1. tabulā parādīta SSSPT importa no ĶTR un Indijas uz Savienību dinamika un Indijas importa no ĶTR dinamika izmeklēšanas periodā.

                  1. tabula

                     SSSPT imports izmeklēšanas periodā (t)

                           Kalendārais gads

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Ziņošanas periods

                           Imports Savienībā no ĶTR

                           17 094

                           20 841

                           15 279

                           4 181

                           2 437

                           1 804

                           1 951

                           2 317

                           Imports Savienībā no Indijas

                           5 173

                           6 401

                           7 601

                           11 572

                           13 531

                           17 230

                           18 911

                           19 845

                           Eksports no Ķīnas uz Indiju

                           23 555

                           35 454

                           37 824

                           41 505

                           40 146

                           49 039

                           43 364

                           44 129

                              Avots: Eurostat (Comext), Ķīnas tirdzniecības statistika.

               (35)

               Izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no ĶTR uz Savienību ievērojami samazinājās, strauji sarūkot pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2011. gadā.

               (36)

               Šo importa no ĶTR sarukumu pēc pasākumu noteikšanas pastāvīgi absorbēja importa no Indijas pieaugums turpmākajos gados.

               (37)

               Šīs pārmaiņas tirdzniecības plūsmās nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm un Savienību. Indijas imports no ĶTR izmeklēšanas periodā pastāvīgi palielinājās, un lielākais pieaugums konstatēts jau pirms pasākumu noteikšanas.

               (38)

               Iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2010. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2011. gada decembrī SSSPT imports no Indijas lielā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienību.

         2.6.   Tāda pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma noteikšana

               (39)

               Komisija pārbaudīja, vai, kā apgalvots, iepriekš minētās pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma.

         2.6.1.   Analīze attiecībā uz importu no ĶTR uz Indiju

               (40)

               Turpmākajā tabulā parādīts Indijas uzņēmumu, kas sadarbojās, imports no ĶTR salīdzinājumā ar šo uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu un eksportu uz Savienību. Komisija norāda, ka šie dati attiecas uz uzņēmumiem, kas eksportē lielāko daļu Indijas SSSPT eksporta uz Savienību, kā paskaidrots iepriekš 21. apsvērumā.

               (41)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka šie dati ir pietiekami reprezentatīvi attiecīgajai Indijas ražošanas nozarei, ciktāl tie skar eksportu uz Savienību.

                  2. tabula

                  Indijas imports no ĶTR (uzņēmumi, kas sadarbojās) pret kopējo pārdošanas apjomu Indijā (t)

                           Indijas finanšu gads

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Ziņošanas periods

                           Kopējais pārdošanas apjoms Indijā (A)

                           19 367

                           27 431

                           32 684

                           32 547

                           36 881

                           42 217

                           36 245

                           39 061

                           Indijas imports no ĶTR (B)

                           7 852

                           15 146

                           14 284

                           17 465

                           18 246

                           21 914

                           17 313

                           19 640

                           Attiecība: Indijas imports no ĶTR/kopējais pārdošanas apjoms Indijā (C = B/A)

                           41 %

                           55 %

                           44 %

                           54 %

                           49 %

                           52 %

                           48 %

                           50 %

                           Indijas eksports uz Savienību (D)

                           4 252

                           6 631

                           9 697

                           12 759

                           14 715

                           19 090

                           16 825

                           18 581

                              Avots: uzņēmumu, kas sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem.

               (42)

               Indijas importa pieaugums no ĶTR bija ievērojami mazāks par Savienības importa no Indijas pieaugumu. No sākotnējās izmeklēšanas sākuma 2010. gadā līdz pārskata periodam Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, imports no ĶTR palielinājās no 15,1 līdz 19,6 tūkst. t (+ 29 %) un to eksports uz Savienību palielinājās no 6,6 līdz 18,6 tūkst. t (+ 180 %).

               (43)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa no ĶTR dinamika bija ciešāk saistīta ar kopējā pārdošanas apjoma dinamiku nekā ar Indijas eksporta uz Savienību dinamiku.

               (44)

               Ja Indijas eksports uz Savienību izraisa būtisku pārdošanas apjoma pieaugumu, ir loģiski, ka tas korelē ar importa no Ķīnas pieaugumu. Tomēr tas pats būtu noticis, ja pārdošanas apjoms būtu mainījies iekšzemes vai citā eksporta tirgū.

               (45)

               Neraugoties uz to, ka eksporta uz Savienību īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā pieauga no 25 % 2009.–2010. gadā līdz 51 % ziņošanas periodā, Ķīnas importa attiecība pret kopējo pārdošanas apjomu Indijā saglabājās stabila (aptuveni 50 %).

               (46)

               Tas skaidri liecina par to, ka Indijas ražotāji pastāvīgi kombinēja izejmateriālus no ĶTR un citiem avotiem, un sākotnējo maksājumu noteikšana to būtiski neietekmēja.

         2.6.2.   Uzņēmējdarbības modeļa analīze

               (47)

               To uzņēmumu uzņēmējdarbības modelis, kas eksportēja lielāko daļu eksporta uz Savienību, kopš pasākumu noteikšanas nav mainījies. Tie sāka attiecīgo praksi pirms sākotnējās izmeklēšanas sākuma pret ĶTR 2010. gada septembrī.

               (48)

               Minētās prakses pietiekams ekonomiskais pamatojums pastāvēja izmeklēšanas laikā, par ko liecina tas, ka šie uzņēmumi bija rentabli pirms sākotnējās izmeklēšanas sākuma un saglabāja rentabilitāti līdz pārskata perioda beigām un visā pārskata periodā.

               (49)

               Ir svarīgi norādīt, ka auksti formētu cauruļu ražošanai nepieciešami būtiski ieguldījumi pamatlīdzekļos, kas vairāku gadu laikā tiek norakstīti. Lielākās daļas uzņēmumu rīcībā bija nepieciešamie pamatlīdzekļi jau pirms sākotnējās izmeklēšanas sākuma.

         2.6.3.   Spēkā esošo pasākumu ietekme uz Ķīnas eksportu un Indijas eksportu uz Savienību

               (50)

               Vidējā cena Indijas SSSPT eksportam uz Savienību pirms sākotnējās izmeklēšanas sākuma bija par 10 % mazāka par SSSPT cenu, ko importēja no ĶTR. Pēc tam, kad pēc sākotnējās izmeklēšanas tika noteikts maksājums, imports no Indijas joprojām bija lētākais importa avots Savienības tirgū. Komisija norāda, ka, ņemot vērā, iespējams, atšķirīgo ražojumu klāsta struktūru, vidējās cenas nav tieši salīdzināmas. Tomēr tās sniedz labu priekšstatu par cenu līmeni.

               (51)

               Pēc pasākumu noteikšanas un importa no Ķīnas cenu būtiska pieauguma, Savienības pieprasījums dabiski pavēra iespējas citām eksportētājvalstīm, un Indijas ražotāji ar savām konkurētspējīgām cenām bija izdevīgā situācijā, lai tās izmantotu.

               (52)

               Lai gan eksporta uz Savienību īpatsvars izmeklēšanas periodā palielinājās, Savienības tirgus jau pirms sākotnējās izmeklēšanas sākuma bija nozīmīgs eksporta galamērķis Indijas ražotājiem.

               (53)

               Tāpēc tiek secināts, ka bez maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes SSSPT importam bija cits pietiekams ekonomiskais pamatojums pārmaiņām tirdzniecības modelī, kurš aprakstīts iepriekš 2.3.3. iedaļā.

         3.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (54)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tika aicinātas izteikt piezīmes. Pieprasījuma iesniedzējs savās piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu iesniedza papildu informāciju.

               (55)

               Pieprasījuma iesniedzējs apšaubīja Komisijas lēmumu nepārbaudīt vienīgo Ķīnas ražotāju, kas sadarbojās. Komisija nepārbaudīja datus, ko sniedza Ķīnas ražotājs, kas sadarbojās, jo tā eksports uz Indiju veidoja nelielu daļu no Ķīnas eksporta uz Indiju, un tie nebūtu nodrošinājuši pievienoto vērtību veiktajai izmeklēšanai. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

               (56)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā apstākli, ka lielākā daļa Ķīnas eksporta uz ASV tiek deklarēta kā auksti formēti izstrādājumi. Komisija apstiprināja, ka Ķīnas eksports uz ASV nebija tās izmeklēšanas tvērumā, un tā nesaskatīja saikni starp Ķīnas eksportu uz ASV un pašreizējo lietu. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

               (57)

               Pieprasījuma iesniedzējs turklāt apgalvoja, ka ražošanas iekārtas, ko izmanto daži Indijas ražotāji, ļauj tiem ražot izmeklējamo ražojumu, ražošanas procesu sākot vien no auksti formētām caurulēm. Indijas ražotāju eksportētāju ražotņu pārbaudēs konstatēts, ka tie no karsti formētām caurulēm spēj ražot SSSPT, ko tie eksportējuši uz Savienību. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

               (58)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apšaubīja Komisijas secinājumu par to ražotāju eksportētāju nemainīgu uzņēmējdarbības modeli, kas eksportēja lielāko daļu eksporta uz Savienību. Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo visi pārbaudītie uzņēmumi (izņemot vienu ražotāju, kas pārdod nelielu daudzumu uz Savienību), kas pārskata periodā eksportēja uz Savienību, attiecīgo praksi sāka pirms sākotnējās izmeklēšanas sākšanas, tas ir, no ĶTR importēja karsti formētas caurules un ražoja un pārdeva SSSPT iekšzemes tirgum un eksportam.

               (59)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka Komisija pamatoja savus konstatējumus par importa no ĶTR uz Indiju klasifikāciju, izmantojot Indijas importa datus, nevis ņemot vērā klasifikāciju, kas sniegta Ķīnas eksporta statistikā. Kā izklāstīts iepriekš, Ķīnas statistika liecina par auksti formētu cauruļu eksportu, savukārt Indijas statistika – par karsti formētu cauruļu importu. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja – ja Komisija grasījās izdarīt secinājumus, balstoties uz Indijas importa statistiku, tai esot bijis jākonstatē spēkā esošo pasākumu apiešana, jo 45 % līdzīgo ražojumu, kas 2015. gadā importēti Indijā no ĶTR, tika deklarēti kā cauruļvadi. Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka Indijā notikušā apstrāde nevarētu mainīt šo cauruļu ĶTR izcelsmi. Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka nav veikta turpmāka izpēte un nav izdarīts secinājums attiecībā uz datu precizitāti Indijas importa statistikā.

               (60)

               Ņemot vērā to, ka Ķīnas eksporta statistika ir pretrunā Indijas importa statistikai, Komisija nav balstījusi savus konstatējumus šajos statistikas datos. Faktiski, ņemot vērā ļoti augsto sadarbības līmeni, Komisijas secinājumu pamatā bija pārbaudīta informācija, ko sniedza Indijas ražotāji, kas sadarbojās. Izmeklēšanā galvenokārt pievērsās faktiskajiem datiem par konkrētiem uzņēmumiem, un tajā tika apstiprināts pusfabrikātu veids, kas nonāk Indijas ražotnēs, to apstrādes pakāpe šajās ražotnēs un ekonomiskais pamatojums šādai darbībai.

               (61)

               Attiecībā uz muitas tiesību aktiem par izcelsmes noteikumiem, Komisija norādīja, ka, lai pretapiešanas izmeklēšanā noteiktu, vai notiek spēkā esošo pasākumu apiešana, ņem vērā muitas tiesību aktus, bet nepaļaujas tikai uz tiem. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs atsaucas tikai uz cauruļvadu importu no ĶTR uz Indiju. Patiešām, cauruļvadu eksporta apjoms no Indijas uz Savienību ir gandrīz par 90 % mazāks par cauruļvadu importa apjomu no ĶTR uz Indiju, kā to apgalvoja pieprasījuma iesniedzējs. Tomēr izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka šis ierobežotais cauruļvadu eksporta apjoms no Indijas uz Savienību tika apiets pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

               (62)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijas izdarījusi savu secinājumu par to, ka Indijas ražotāji galvenokārt iegādājušies karsti formētas caurules, balstoties tikai to pirkumu pasūtījumos. Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo tā izdarīja savus secinājumus, balstoties ne tikai pirkumu pasūtījumos, bet visā tās rīcībā esošajā informācijā. Pārbaudes laikā Indijā Komisija pārbaudīja visu pārbaudīto Indijas ražotāju pusfabrikāta izejmateriālu, ražošanas procesu un gatavo ražojumu. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

               (63)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī norādīja, ka Komisija neatrada pierādījumus tam, ka Ķīnas ražotāji nepiegādāja karsti caurkaltas caurules, kuras pakļāva pirmajam aukstās formēšanas posmam ĶTR, un pieprasījuma iesniedzējs uzskatīja, ka turpmākais process Indijā tādējādi ir nepietiekams izcelsmes statusa nodrošināšanai. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās gandrīz nemaz, Komisija izdarīja konstatējumus attiecībā uz posmu, kurā sagatavo pusfabrikātus, kurus Indijas ražotāji iegādājās no ĶTR, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko sniedza Indijas ražotāji. Komisija neguva pierādījumus tam, ka tie jau bijuši auksti formēti ĶTR. Turklāt Indijā pārbaudītā ražošanas procesa būtība (tostarp aukstās formēšanas spējas) un Ķīnas ražotāju gatavība piegādāt uz Indiju karsti formētu cauruļu pusfabrikātus ir pretrunā pieprasījuma iesniedzēja apgalvotajam.

               (64)

               Turklāt, pat ja ir pamatots pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums par to, ka dažiem cauruļu pusfabrikātiem, kas piegādāti uz Indiju, ir veikta ierobežota aukstā apstrāde Ķīnā, šādai apstrādei būtu bijusi ierobežota ietekme uz Indijā veikto darbu. Patiešām, kā norādīts iepriekš, Komisija konstatēja, ka visi pārbaudītie ražotāji eksportētāji Indijā veica ievērojamu pārveidošanu Indijā, un noteica ekonomisko pamatojumu šai darbībai. Tāpēc Komisija noraidīja minētos apgalvojumus.

               (65)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs iesniedza ziņojumu attiecībā uz vienu Indijas ražotāju, norādot, ka dažas caurules, ko šis ražotājs importē no ĶTR kā karsti formētas, esot bijušas auksti formētas, jo tās nevarot izgatavot karstās velmēšanas procesā šķērsvelmēšanas caurkalšanas ražotnē. Ziņojums ir balstīts sīki izstrādātā ziņojumā par tādu importu no ĶTR, ko veica šis vienīgais Indijas ražotājs.

               (66)

               Komisija norādīja, ka šis apgalvojums attiecas vien uz caurulēm, kas iegūtas karstās caurkalšanas procesā. Tomēr Ķīnas ražotāji izmanto gan karstās caurkalšanas, gan karstās ekstrūzijas procesu. Papildus izmeklēšanā konstatēts, ka Indijas ražotāji eksportētāji importēja gan caurkalšanas, gan ekstrūzijas procesā izgatavotās caurules. Tāpēc šajā apgalvojumā nav apsvērta iespēja, ka šās konkrētās Indijas ražotnes importētās caurules bija karstās ekstrūzijas procesā iegūtie ražojumi. Turklāt importa statistika attiecībā uz šo ražotāju Komisijai tika iesniegta vien pēc galīgās informācijas izpaušanas, un tāpēc to nevarēja pārbaudīt. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

               (67)

               Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza apstiprinājuma e-pastus no diviem izvēlētajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri atteicās piegādāt karsti caurkaltas caurules un bija gatavi piedāvāt vien auksti formētas caurules.

               (68)

               Pirmkārt, ņemot vērā ievērojamo ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu (sākotnējā izmeklēšanā bija 31 ražotāju eksportētāju grupa, kas sadarbojās), nav iespējams izdarīt secinājumus, pamatojoties uz sniegto informāciju par diviem no tiem. Otrkārt, Komisija norādīja, ka tas neizskaidro jautājumu par Indijas ražotāju eksportētāju spēju izgatavot ražojumu, ko tie eksportē uz Savienību, bet vien nodrošina informāciju par šo divu Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas politiku. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

               (69)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Indijā nav caurkalšanas ražotnes, kurā varētu izgatavot karsti caurkaltas caurules ar diametru lielāku par 4 collām, un norādīja, ka Komisija to nav analizējusi.

               (70)

               Komisija norādīja, ka SSSPT, ko uz Savienību eksportēja Indijas ražotāji eksportētāji, iespējams ražot no karsti formētam caurulēm, kuru izcelsme ir gan Indijā, gan Ķīnā. Indijas ražotāju eksportētāju rīcībā esošās iekārtas ļauj tiem auksti apstrādāt karsti formētas caurules ar diametru lielāku par 4 collām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (71)

               Pieprasījuma iesniedzējs apšaubīja Komisijas secinājumu par ievērojamu pārveidošanu iepriekš 33. apsvērumā, kurā Komisija aprakstīja to, ka aukstās formēšanas rezultātā ražojuma būtiskās īpašības tiek neatgriezeniski pārveidotas, un tas apgalvoja, ka pārveidošanas izmaksas nav būtiskas.

               (72)

               Vispirms Komisija norādīja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav apstrīdējis to, ka aukstās formēšanas procesā notiek ražojuma izmēru un tā fizikālo, mehānisko un metalurģisko īpašību izmaiņas. Savā novērtējumā Komisija atzīmēja, ka konstatējums par neapiešanu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu šajā lietā bija balstīs uz to, ka bija pietiekams cēlonis un ekonomiskais pamatojums Indijā veiktām pārstrādes darbībām. Tāpēc nebija nepieciešams veikt pārveidošanas izmaksu kvantitatīvo novērtējumu. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

               (73)

               Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā to, ka pirms pasākumu noteikšanas pret ĶTR lielāko daļu importa Savienībā no Indijas importēja viena Savienības ražotāja meitasuzņēmums, un ierosināja Komisijai pielāgot 1. tabulu, atskaitot minēto importu, kā rezultātā importa no Indijas rādītāji palielinātos straujāk pēc pasākumu noteikšanas. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja – ja Komisija izslēgtu šo eksportu, tad pirms sākotnējās izmeklēšanas sākšanas Savienību nevarētu uzskatīt par nozīmīgu eksporta tirgu Indijas ražotājiem eksportētājiem.

               (74)

               Pat ja Savienības ražotāja iepriekš minētā meitasuzņēmuma tāds eksports uz Savienību Indijā, kas visā izmeklēšanas periodā bija relatīvi stabils, tiktu izslēgts, tas nemainītu novērtējumu, saskaņā ar kuru Indijas eksports uz Savienību ir pieaudzis. Patiešām, Indijas eksports uz Savienību ir saglabājies nozīmīgs, izraisot tādas pārmaiņas tirdzniecības modelī, kas paskaidrotas iepriekš 36. un 37. apsvērumā. Attiecībā uz Savienības tirgus pievilcīgumu Komisija atsaucas uz analīzi, kas tika veikta sākotnējās izmeklēšanas laikā.

               (75)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pretēji Komisijas konstatējumam, ka lielākā daļa Indijas importa pieauguma no ĶTR notika pirms pasākumu noteikšanas, Indijas importa pieaugums no ĶTR notika vienlaikus ar izmeklēšanas sākšanu.

               (76)

               Sākotnējā izmeklēšana tika sākta 2010. gada 30. septembrī. Tā kā SSSPT parasti izgatavo pēc pasūtījuma un tās netiek pārdotas no krājumiem, un ņemot vērā laiku, kas nepieciešams, lai preces jūras transporta kravās nosūtītu no ĶTR uz Indiju, ir maz ticams, ka Ķīnas eksporta uz Indiju pieaugums 2009. un 2010. gadā notika pēc izmeklēšanas sākšanas. Jebkurā gadījumā tas nedz maina Komisijas secinājumu par to, ka Indijas importa pieaugums no ĶTR noticis ilgi pirms pasākumu noteikšanas, nedz arī secinājumu, kas izdarīts 37. un 38. apsvērumā, ka tirdzniecības modelī notikušas pārmaiņas, kur Komisija piekrīt pieprasījuma iesniedzējam.

               (77)

               Pieprasījuma iesniedzējs turklāt apgalvoja, ka attiecība starp Indijas eksportu uz Savienību un Indijas importu no ĶTR izmeklēšanas periodā palielinājās. Atsaucoties uz iepriekš 2. tabulā izklāstīto informāciju, patiešām šī attiecība (D/B) palielinājās no 54 % līdz 95 %. Tomēr pretēji pieprasījuma iesniedzēja apgalvotajam, tas neliecina par Indijas ražotāju uzņēmējdarbības modeļa pārmaiņām, bet tikai par Indijas ražotāju augošu nozīmi Savienības tirgū.

               (78)

               Lai noteiktu, vai Indijas ražotāju uzņēmējdarbības modelis ir mainījies, bija nepieciešams analizēt to darbību kopumā, nevis aprobežot analīzi tikai ar to pārdošanu uz Savienību. Lai to analizētu, Komisija izmantoja Indijas importa no ĶTR salīdzinājumu ar Indijas ražotāju, kas sadarbojās, kopējo pārdošanas apjomu Indijā. Tādēļ Komisija noraidīja šo argumentu.

               (79)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka aukstās vilkšanas procesam nav nepieciešami ievērojami ieguldījumi pamatlīdzekļos, un jautāja Komisijai, vai tā ir pārbaudījusi jaudas izmantojumu pirms izmeklēšanas perioda sākuma līdz pārskata periodam.

               (80)

               Komisija patiešām pārbaudīja Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, jaudas izmantojumu, konstatējot, ka ražošanas jauda visā izmeklēšanas periodā parasti pārsniedza faktisko ražošanas izlaidi. Tas apstiprina konstatējumu, ka lielākās daļas uzņēmumu rīcībā bija nepieciešamie pamatlīdzekļi jau pirms sākotnējās izmeklēšanas sākuma, kā norādīts iepriekš 49. apsvērumā. Turklāt Komisija konstatēja, ka visi pārbaudītie ražotāji eksportētāji, kas pārskata periodā eksportēja uz Savienību, bija aprīkoti ar pilgera velmēšanas stāviem un izmantoja tos. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu un saglabā savu konstatējumu par tādu būtisko ieguldījumu nepieciešamību, kas aprakstīti iepriekš 49. apsvērumā.

               (81)

               Savās piezīmēs par 50. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem, pieprasījuma iesniedzējs salīdzināja Eurostat datus un atklāja, ka laikposmā līdz 2014. gadam importa no Indijas vidējā cena bija augstāka par eksporta no ĶTR cenu.

               (82)

               Komisija 50. apsvērumā salīdzināja vidējās cenas 2009. gadā, pamatojoties uz Komisijas Regulas (ES) Nr. 627/2011 (4) 4. un 17. tabulā publicētajiem statistikas datiem, kas liecina par zemākām cenām attiecībā uz Indiju. Jebkurā gadījumā pieprasījuma iesniedzējs neapstrīd to, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas pret ĶTR imports no Indijas kļuva par lētāko importa avotu Savienības tirgū. Tādējādi arī šis apgalvojums tika noraidīts.

         4.   IZMEKLĒŠANAS IZBEIGŠANA

               (83)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, pašreizējā pretapiešanas izmeklēšana būtu jāizbeidz.

               (84)

               Izmeklēšanā liecina, ka, veicot auksto apstrādi, ražojums tiek būtiski pārveidots un ka pārmaiņām tirdzniecības modelī starp ĶTR, Indiju un Savienību bez maksājumu apiešanas ir cits pietiekams cēlonis un ekonomiskais pamatojums.

               (85)

               Tādējādi 13. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi pasākumu apiešanas noteikšanai nav izpildīti un spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, nebūtu jāattiecina arī uz tā paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indijas izcelsme.

               (86)

               Neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indijas izcelsme, no Indijas nosūtīta izmeklējamā ražojuma importa reģistrācija, kas ieviesta ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/272, būtu jāpārtrauc.

               (87)

               Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo izbeidz ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/272 sākto izmeklēšanu, kura skar ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2011 konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu (pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00 (Taric kodi 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 un 7304900091)) importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas varētu notikt, nosūtot importu no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indijas izcelsme, un izbeidz šāda importa reģistrāciju.
   2. pants
   Muitas dienestiem tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/272 2. pantu paredzēto importa reģistrāciju.
   3. pants
   Īstenošanas regulu (ES) 2017/272 atceļ.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 15. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  OV L 336, 20.12.2011., 6. lpp.

      (3)  OV L 40, 17.2.2017., 64. lpp.

      (4)  OV L 169, 29.6.2011., 1. lpp.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) 2017/2153 (2017. gada 20. novembris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               21.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/3

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2153
   (2017. gada 20. novembris),
   ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 269/2014 (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 269/2014.

               (2)

               Pēc gubernatora vēlēšanām, ko Krievijas Federācija 2017. gada 10. septembrī rīkoja nelikumīgi anektētajā Sevastopolē, Padome uzskata, ka viena persona būtu jāiekļauj tādu personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā.

               (3)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā norādīto personu pievieno sarakstam, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 20. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. REPS

      (1)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

      PIELIKUMS

         Personu saraksts, kas minēts 1. pantā

                     Vārds

                     Identifikācijas informācija

                     Pamatojums

                     Sarakstā iekļaušanas datums

                     “161.

                        Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

                     (Дмитрий Владимирович Овсянников)

                     Dzimšanas datums: 1977. gada 21. februārī
                     Dzimšanas vieta: Omsk, PSRS

                     Sevastopoles gubernators.

                        Ovsyannikov tika ievēlēts par Sevastopoles gubernatoru 2017. gada 10. septembra vēlēšanās, ko Krievijas Federācija organizēja nelikumīgi anektētajā Sevastopolē.
                     2016. gada 28. jūlijā prezidents Putin iecēla viņu par Sevastopoles gubernatora pienākumu izpildītāju. Šajā amatā viņš ir strādājis nelikumīgi anektētās Krimas pussalas turpmākai integrācijai Krievijas Federācijā, un kā tāds ir atbildīgs par aktīvu atbalstu vai īstenošanas darbībām, vai politikas nostādnēm, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.
                     2017. gadā viņš nāca klajā ar publiskiem paziņojumiem, kuros pauda atbalstu Krimas un Sevastopoles nelikumīgajai aneksijai, un nelikumīgā “Krimas referenduma” gadadienā viņš godināja veterānus no tā dēvētajām “pašaizsardzības vienībām”, kuras palīdzēja izvērst Krievijas spēkus Krimas pussalā, gatavojoties Krievijas Federācijas veiktajai nelikumīgajai aneksijai, un ierosināja, ka Sevastopolei jākļūst par Krievijas Federācijas dienvidu galvaspilsētu.

                     21.11.2017.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2159 (2017. gada 20. novembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 255/2010 groza attiecībā uz konkrētām atsaucēm uz ICAO noteikumiem (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               21.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/45

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2159
   (2017. gada 20. novembris),
   ar ko Regulu (ES) Nr. 255/2010 groza attiecībā uz konkrētām atsaucēm uz ICAO noteikumiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) (1) un jo īpaši tās 6. panta 7. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulas (ES) Nr. 255/2010 (2) pielikumā dota atsauce uz noteikumiem, kas paredzēti 11. pielikumā Konvencijai par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”), precīzāk, 13. izdevumā, kas izdots 2001. gada jūlijā un kurā ietverts grozījums Nr. 49. Starptautiskās civilās aviācijas organizācija (ICAO) 2016. gada 10. novembrī grozīja Čikāgas konvencijas 11. pielikumu, ietverot grozījumu Nr. 50.A.

               (2)

               Regulas (ES) Nr. 255/2010 pielikumā dota atsauce uz noteikumiem, kas izklāstīti ICAO dokumentā “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa satiksmes pārvaldība” (PANS-ATM, dokuments Nr. 4444), konkrēti tā 2007. gada 15. izdevumā, kurā ietverts grozījums Nr. 6. ICAO2016. gada 10. novembrī grozīja dokumentu Nr. 4444, ietverot tajā grozījumu Nr. 7.A.

               (3)

               Tāpēc Regulā (ES) Nr. 255/2010 ietvertās atsauces uz Čikāgas konvencijas 11. pielikumu un ICAO dokumentu Nr. 4444 būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā minētos grozījumus, lai dalībvalstīm ļautu izpildīt to starptautiskās juridiskās saistības un lai nodrošinātu saskaņotību ar ICAO starptautisko tiesisko regulējumu.

               (4)

               Tāpēc Regula (ES) Nr. 255/2010 būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 255/2010 pielikuma 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

               “1.

               Čikāgas konvencijas 11. pielikuma 3. nodaļas 3.7.5. punkts (Gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība) – Gaisa satiksmes pakalpojumi (14. izdevums, 2016. gada jūlijs, kurā ietverts grozījums Nr. 50.A).

               2.

                  ICAO dokumenta Nr. 4444 3. nodaļa (ATS kapacitāte un gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība) – Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa satiksmes pārvaldība (PANS-ATM) (2016. gada 16. izdevums, kurā ietverts grozījums Nr. 7.A).”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 20. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

      (2)  Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 255/2010, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus (OV L 80, 26.3.2010., 10. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2160 (2017. gada 20. novembris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1079/2012 groza attiecībā uz konkrētām atsaucēm uz ICAO noteikumiem (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               21.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/47

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2160
   (2017. gada 20. novembris),
   ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1079/2012 groza attiecībā uz konkrētām atsaucēm uz ICAO noteikumiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (1) un jo īpaši tās 3. panta 5. punktu,
   pēc apspriešanās ar Vienotās gaisa telpas komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1079/2012 (2) II pielikuma 3. punktā dota atsauce uz noteikumiem, kas izklāstīti Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) dokumentā “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa satiksmes pārvaldība (PANS-ATM, dokuments Nr. 4444)”, precīzāk, tā 15. izdevumā – 2007. gads, kurā ietverts grozījums Nr. 6. ICAO2016. gada 10. novembrī grozīja dokumentu Nr. 4444, ietverot tajā grozījumu Nr. 7.A.

               (2)

               Tāpēc Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1079/2012 ietvertās atsauces uz dokumentu Nr. 4444 būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā minēto grozījumu, lai dalībvalstīm ļautu izpildīt to starptautiskās juridiskās saistības un lai nodrošinātu saskaņotību ar ICAO starptautisko tiesisko regulējumu.

               (3)

               Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 1079/2012 būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1079/2012 II pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu:

                  “3.

                     ICAO PANS-ATM dokumenta Nr. 4444 (16. izdevums – 2016. gads, ietver 7.A grozījumu) 12.3.1.5. iedaļa “8,33 kHz channel spacing” (“8,33 kHz attālums starp kanāliem”)”.

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 20. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

      (2)  Komisijas 2012. gada 16. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1079/2012, ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā (OV L 320, 17.11.2012., 14. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2156 (2017. gada 7. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Kiełbasa piaszczańska” (AĢIN))

text:
               21.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2156
   (2017. gada 7. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Kiełbasa piaszczańska” (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Polijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Kiełbasa piaszczańska”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Kiełbasa piaszczańska” būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums “Kiełbasa piaszczańska” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 7. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 205, 29.6.2017., 70. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2157 (2017. gada 16. novembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 211/2012 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               21.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/21

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2157
   (2017. gada 16. novembris),
   ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 211/2012 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras (“KN”) vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par atsevišķu preču klasifikāciju.

               (2)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 211/2012 (3) produkts, kas sastāv no etilspirta (70 masas %) un benzīna, kurš atbilst EN 228, (30 masas %) maisījuma ir klasificēts ar KN kodu 2207 20 00.

               (3)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2014 (4) Komisija Kombinētās nomenklatūras otrās daļas 22. nodaļā pievienoja 12. papildpiezīmi. Iemesli, kuru dēļ konkrētais produkts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 211/2012 ir klasificēts ar KN kodu 2207 20 00, būtu jāvienādo ar noteikumiem, kas izklāstīti minētajā papildpiezīmē, lai izvairītos no iespējamām atšķirībām konkrētu etilspirta maisījumu ar citām vielām tarifa klasifikācijā un nodrošinātu Kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu Savienībā. Turklāt produkta aprakstā Īstenošanas regulas (ES) Nr. 211/2012 pielikumā būtu jāprecizē, ka produktu izmanto par izejvielu mehānisko transportlīdzekļu degvielas ražošanā.

               (4)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 211/2012.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 211/2012 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 16. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Stephen QUEST

      (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

      (2)  ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2012. gada 12. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 211/2012 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (OV L 73, 13.3.2012., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2014. gada 10. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 626/2014, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 174, 13.6.2014., 26. lpp.).

      PIELIKUMS
      “
            PIELIKUMS

                        Preču apraksts

                        Klasifikācija (KN kods)

                        Iemesli

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Produktam ir šāds sastāvs (% pēc masas):

                                    —

                                    etilspirts

                                    70

                                    —

                                    benzīns atbilstoši EN228

                                    30

                              Produktu izmanto par izejvielu mehānisko transportlīdzekļu degvielas ražošanā.
                        To pārvadā kā lejamkravu.

                        2207 20 00

                        Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 22. nodaļas 12. papildpiezīmi un KN kodu 2207  un 2207 20 00  formulējumu.
                        Produkts ir etilspirta un benzīna maisījums. Benzīna procentuālais saturs produktā padara to nelietojamu pārtikā, taču neliedz produkta lietošanu rūpnieciskām vajadzībām (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumu pozīcijai 2207 , ceturto punktu).
                        Tāpēc produkts ir klasificējams ar KN kodu 2207 20 00  kā denaturēts etilspirts.

                  ”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/537 (2018. gada 5. aprīlis), ar ko 283. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

text:
               5.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               LI 89/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/537
   (2018. gada 5. aprīlis),
   ar ko 283. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida
       (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2018. gada 29. martā nolēma pievienot vienu ierakstu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

               (3)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 5. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā —

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītāja

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu:

         “Khatiba Imam Al-Bukhari (KIB) (alias: Khataib al-Imam al-Bukhari). Adrese: a) Khan-Shaykhun, Sīrijas Arābu Republika (53 km uz dienvidiem no Idlibas, atrašanās vieta 2018. gada martā); b) Idliba, Alepo un Hama, Sīrijas Arābu Republika (operāciju zona); c) Afganistānas/Pakistānas pierobežas teritorija (iepriekšējā atrašanās vieta). Cita informācija: kopš 2016. gada nosūtīts uz Afganistānas ziemeļu reģionu. 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.3.2018.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/583 (2018. gada 16. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Lough Neah Pollan” (ACVN))

text:
               18.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 98/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/583
   (2018. gada 16. aprīlis)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Lough Neah Pollan” (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Apvienotās Karalistes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Lough Neah Pollan”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Lough Neah Pollan” būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums “Lough Neah Pollan” (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.7. grupas “Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 16. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 431, 15.12.2017., 10. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/584 (2018. gada 17. aprīlis), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Graves (ACVN))

text:
               18.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 98/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/584
   (2018. gada 17. aprīlis),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Graves (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Graves”, kuru Francija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu.

               (2)

               Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījuma apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

               (4)

               Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Graves” (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 17. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV C 421, 8.12.2017., 10. lpp.