title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 371/2012 ( 2012. gada 27. aprīlis ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               28.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 116/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 371/2012
   (2012. gada 27. aprīlis),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 353/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 27. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 110, 24.4.2012., 33. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 28. aprīļa piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 12 10 (1)

                  37,46

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  37,46

                  3,37

                  1701 13 10 (1)

                  37,46

                  0,05

                  1701 13 90 (1)

                  37,46

                  3,67

                  1701 14 10 (1)

                  37,46

                  0,05

                  1701 14 90 (1)

                  37,46

                  3,67

                  1701 91 00 (2)

                  43,62

                  4,38

                  1701 99 10 (2)

                  43,62

                  1,25

                  1701 99 90 (2)

                  43,62

                  1,25

                  1702 90 95 (3)

                  0,44

                  0,25

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1186/2014 ( 2014. gada 3. novembris ), ar ko nosaka no 2014. gada 4. novembra piemērojamos ievedmuitas nodokļus labības nozarē

text:
               4.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 316/64

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1186/2014
   (2014. gada 3. novembris),
   ar ko nosaka no 2014. gada 4. novembra piemērojamos ievedmuitas nodokļus labības nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulas (ES) Nr. 642/2010 (2) 1. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (parastie sēklas kvieši), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas kviešus), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt parasto muitas nodokļu likmi.

               (2)

               Regulas (ES) Nr. 642/2010 1. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 1. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem, kas norādīti minētās regulas 1. panta 1. punktā, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes.

               (4)

               Laikposmam no 2014. gada 4. novembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

               (5)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   No 2014. gada 4. novembra Regulas (ES) Nr. 642/2010 1. panta 1. punktā minētie ievedmuitas nodokļi labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikti šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 3. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regula (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.).

      I PIELIKUMS
      Regulas (ES) Nr. 642/2010 1. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2014. gada 4. novembra

                  KN kods

                  Preču apraksts

                  Ievedmuitas nodoklis (1)

                  (EUR/t)

                  1001 11 00

                  Cietie sēklas KVIEŠI

                  0,00

                  1001 19 00

                  Augstākās kvalitātes cietie KVIEŠI, izņemot sēklas kviešus

                  0,00

                  vidējas kvalitātes, izņemot sēklas kviešus

                  0,00

                  zemas kvalitātes, izņemot sēklas kviešus

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Parastie sēklas KVIEŠI

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Augstākās kvalitātes parastie KVIEŠI, izņemot sēklas kviešus

                  0,00

                  1002 10 00

                  Sēklas RUDZI

                  4,49

                  1002 90 00

                  RUDZI, izņemot sēklas

                  4,49

                  1005 10 90

                  Sēklas KUKURŪZA, izņemot hibrīdu sēklas

                  4,49

                  1005 90 00

                  KUKURŪZA, izņemot sēklas kukurūzu (2)

                  4,49

                  1007 10 90

                  Graudu SORGO, izņemot hibrīdus sējai

                  4,49

                  1007 90 00

                  Graudu SORGO, izņemot sēklas

                  4,49

         (1)  Importētājs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punktu var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

                  —

                  3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (viņpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

                  —

                  2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

         (2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

      II PIELIKUMS
      Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

                  1.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              (EUR/t)

                              Parastie kvieši (1)

                              Kukurūza

                              Birža

                              Minneapolis

                              Chicago

                              Kotējums

                              179,86

                              112,48

                              Piemaksa par Persijas līča reģionu

                              —

                              25,89

                              Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

                              68,56

                              —

                  2.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

                              14,17 EUR/t

                              Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

                              47,21 EUR/t

         (1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1110/2011 ( 2011. gada 3. novembris ) par atļaujas piešķiršanu no Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūtam endo-1,4-beta-ksilanāzes fermentu preparātam kā barības piedevai, kas paredzēta dējējvistām, retāk audzētu sugu mājputniem un nobarojamām cūkām (atļaujas turētājs Roal Oy ) Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               4.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 287/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1110/2011
   (2011. gada 3. novembris)
   par atļaujas piešķiršanu no Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūtam endo-1,4-beta-ksilanāzes fermentu preparātam kā barības piedevai, kas paredzēta dējējvistām, retāk audzētu sugu mājputniem un nobarojamām cūkām (atļaujas turētājs Roal Oy)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu izmantošanai dzīvnieku barībā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju no Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāzes fermentu preparāta izmantošanai. Pieteikumam bija pievienotas ziņas un dokumenti, kas prasīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā.

               (3)

               Pieteikums attiecas uz atļauju izmantot no Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūto endo-1,4-beta-ksilanāzes fermentu preparātu kā barības piedevu dējējvistām, retāk audzētu sugu mājputniem un nobarojamām cūkām, iekļaujot šo preparātu piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

               (4)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 902/2009 (2) šā preparāta izmantošana uz desmit gadiem atļauta gaļas cāļiem, cāļiem dējējvistu audzēšanai, gaļas tītariem, vaislas tītariem un atšķirtiem sivēniem.

               (5)

               Tika iesniegti jauni dati, lai pamatotu pieteikumu atļaujas piešķiršanai no Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūtā endo-1,4-beta-ksilanāzes fermentu preparāta izmantošanai dējējvistām, retāk audzētu sugu mājputniem un nobarojamām cūkām. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) savā 2011. gada 14. jūnija atzinumā (3) secināja, ka ieteiktajos lietošanas apstākļos no Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūtai endo-1,4-beta-ksilanāzei nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka preparāta izmantošana var paaugstināt dējējvistu produktivitāti un augšanas rādītājus citiem retāk audzētu sugu mājputniem un nobarojamām cūkām. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgs noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

               (6)

               No Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūtās endo-1,4-beta-ksilanāzes novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi atļaujas piešķiršanai ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā norādīto preparātu, kas ietilpst piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 3. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  OV L 256, 29.9.2009., 23. lpp.

      (3)  EFSA Journal 2011; 9(6):2277.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieka suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  Kompleksās barības ar 12 % mitrumu aktivitātes vienības/kg

                     Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

                  4a8

                     Roal Oy

                  Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8.

                                 Piedevas sastāvs

                              No Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūts endo-1,4-beta-ksilanāzes preparāts ar vismaz šādu aktivitāti:

                                          cietā veidā: 4 × 106 BXU (1)/g

                                          šķidrā veidā: 4 × 105 BXU/g

                                 Aktīvās vielas raksturojums

                              No Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze

                                 Analīzes metode
                                  (2)

                              Piedevā un premiksā: endo-1,4-beta-ksilanāzes reducējošo cukuru nosaka ar dinitrosalicilskābes reaģentu kolometrisko reakciju uz reducējošo cukuru daudzumu, ja pH ir 5,3 un temperatūra ir 50 °C.
                              Barībā: kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, ko no ar azurīnu saistīta kviešu arabinoksilāna substrāta izdala enzīms.

                  Retāk audzētu sugu mājputni, izņemot šo sugu dējējputnus

                  —

                  8 000 BXU

                  —

                              1.

                              Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos.

                              2.

                              Drošības apsvērumi: darba laikā jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2021. gada 24. novembris

                  Dējējvistas un retāk audzētu sugu dējējputni

                  24 000 BXU

                  Nobarojamās cūkas

                  24 000 BXU

         (1)  1 BXU ir fermenta daudzums, kas no bērza ksilāna 1 sekundē 50 °C temperatūrā, ja pH ir 5,3, atbrīvo 1 nmol reducējošo cukuru kā ksilozi.

         (2)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 192/2012 ( 2012. gada 7. marts ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               8.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 69/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 192/2012
   (2012. gada 7. marts),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 179/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 61, 2.3.2012., 16. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 8. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 12 10 (1)

                  42,21

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  42,21

                  1,94

                  1701 13 10 (1)

                  42,21

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  42,21

                  2,24

                  1701 14 10 (1)

                  42,21

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  42,21

                  2,24

                  1701 91 00 (2)

                  48,54

                  2,91

                  1701 99 10 (2)

                  48,54

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  48,54

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 814/2011 ( 2011. gada 12. augusts ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               13.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 208/80

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 814/2011
   (2011. gada 12. augusts),
   ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 13. augustā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 12. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0707 00 05

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0709 90 70

                  TR

                  124,7

                  ZZ

                  124,7

                  0805 50 10

                  AR

                  70,4

                  CL

                  75,4

                  TR

                  61,0

                  UY

                  75,2

                  ZA

                  73,2

                  ZZ

                  71,0

                  0806 10 10

                  EG

                  131,6

                  TR

                  178,9

                  ZZ

                  155,3

                  0808 10 80

                  AR

                  166,0

                  BR

                  77,0

                  CA

                  98,2

                  CL

                  101,2

                  CN

                  74,2

                  NZ

                  103,7

                  US

                  128,9

                  ZA

                  91,5

                  ZZ

                  105,1

                  0808 20 50

                  AR

                  165,3

                  CL

                  75,1

                  CN

                  49,3

                  NZ

                  115,4

                  ZA

                  133,9

                  ZZ

                  107,8

                  0809 30

                  TR

                  125,1

                  ZZ

                  125,1

                  0809 40 05

                  BA

                  49,7

                  ZZ

                  49,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 776/2014 ( 2014. gada 16. jūlijs ), ar ko nosaka kvantitatīvo ierobežojumu ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2014./2015. tirdzniecības gada beigām

text:
                  17.7.2014

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 210/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 776/2014
         (2014. gada 16. jūlijs),
         ar ko nosaka kvantitatīvo ierobežojumu ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2014./2015. tirdzniecības gada beigām
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 139. panta 2. punktu un 144. panta pirmās daļas g) punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 139. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu cukura vai izoglikozes daudzumu, kas saražots, pārsniedzot minētās regulas 136. pantā norādīto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots Komisijas noteiktais kvantitatīvais ierobežojums.

                     (2)

                     Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 951/2006 (2) ir noteikti sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi ārpuskvotas eksportam, jo īpaši attiecībā uz eksporta licenču izdošanu. Tomēr kvantitatīvais ierobežojums būtu jānosaka katram tirdzniecības gadam, ņemot vērā varbūtējās iespējas eksporta tirgos.

                     (3)

                     Dažiem Savienības cukura un izoglikozes ražotājiem eksports no Savienības veido būtisku saimnieciskās darbības daļu, un viņi ir izveidojuši tradicionālus tirgus ārpus Savienības. Cukura un izoglikozes eksports uz šiem tirgiem varētu būt ekonomiski izdevīgs arī bez eksporta kompensāciju piešķiršanas. Tāpēc kvantitatīvais ierobežojums ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam jānosaka tā, lai attiecīgie ES ražotāji varētu turpināt piegādes tradicionālajos tirgos.

                     (4)

                     Attiecībā uz 2014./2015. tirdzniecības gadu ir aplēsts, ka tirgus pieprasījumam atbilstu ārpuskvotas cukura eksporta kvantitatīvais ierobežojums sākotnēji 650 000 tonnu apmērā, izsakot baltā cukura ekvivalentā, un ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvais ierobežojums 70 000 tonnu apmērā, izsakot sausnā.

                     (5)

                     Cukura eksportam no Savienības uz atsevišķiem tuviem galamērķiem un trešām valstīm, kur Savienības produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurences apstākļi. Paturot prātā to, ka nav atbilstīgu savstarpējas palīdzības līdzekļu pārkāpumu apkarošanai, un lai samazinātu krāpšanas risku un novērstu jebkādas ļaunprātības, kas saistītas ar ārpuskvotas cukura reimportu vai atkārtotu ievešanu Savienībā, no pieļaujamo galamērķu saraksta būtu jāizslēdz atsevišķi tuvie galamērķi.

                     (6)

                     Attiecībā uz izoglikozi aplēstais iespējamās krāpšanas risks produkta īpatnību dēļ ir mazāks, tāpēc nav vajadzības ierobežot pieļaujamo galamērķu sarakstu ārpuskvotas izoglikozes eksportam.

                     (7)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ārpuskvotas cukura eksporta kvantitatīvā ierobežojuma noteikšana

               1.   Ārpuskvotas baltajam cukuram, kuru eksportē bez kompensācijas un kurš atbilst KN kodam 1701 99, 2014./2015. tirdzniecības gadam kvantitatīvais ierobežojums, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 139. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā, ir 650 000 tonnas.

               2.   Ievērojot 1. punktā noteikto kvantitatīvo ierobežojumu, eksportu atļauj uz visiem galamērķiem, izņemot šādus:

                           a)

                           trešās valstis – Albānija, Andora, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Kosova (3), Lihtenšteina, Melnkalne, Sanmarīno, Serbija un Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts);

                           b)

                           Savienības muitas teritorijā neiekļautās dalībvalstu teritorijas – Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Melilja, Livinjo un Kampione d'Italia pašvaldības un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda;

                           c)

                           Savienības muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē – Gibraltārs.

            2. pants
            Ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvā ierobežojuma noteikšana

               1.   Ārpuskvotas izoglikozei, ko eksportē bez kompensācijas un kas atbilst KN kodiem 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30, 2014./2015. tirdzniecības gadam kvantitatīvais ierobežojums, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 139. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā, ir 70 000 tonnas, izsakot sausnā.

               2.   Šā panta 1. punktā minēto produktu eksportu atļauj tikai tad, ja ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 951/2006 4. panta nosacījumi.

            3. pants
            Stāšanās spēkā un piemērošana
            Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2014. gada 1. oktobra.
            Tā zaudē spēku 2015. gada 30. septembrī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2014. gada 16. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               José Manuel BARROSO

            (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

            (2)  Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.).

            (3)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2018 (2015. gada 11. novembris), ar ko atsauc divu ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā

text:
               12.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 295/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2018
   (2015. gada 11. novembris),
   ar ko atsauc divu ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”),
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   informējusi dalībvalstis,
   tā kā:
   A.   SAISTĪBAS UN CITI SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 513/2013 (3) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu (“moduļi”) un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam Eiropas Savienībā (“Savienība”).

               (2)

               Ražotāju eksportētāju grupa pilnvaroja Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu (“CCCME”) tās vārdā iesniegt Komisijai cenu saistības, ko palāta arī izdarīja. No minēto cenu saistību noteikumiem ir skaidrs, ka cenu saistības ir pakete ar katra ražotāja eksportētāja individuālām cenu saistībām, ko administratīvi praktisku iemeslu dēļ koordinē CCCME.

               (3)

               Komisija ar Lēmumu 2013/423/ES (4) attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu pieņēma minētās cenu saistības. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 748/2013 (5) grozīja Regulu (ES) Nr. 513/2013, lai ieviestu tehniskas izmaiņas, kas bija vajadzīgas sakarā ar saistību pieņemšanu attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu.

               (4)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1238/2013 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu moduļu un elementu (“attiecīgie ražojumi”) importam Savienībā. Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 (7) noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu attiecīgā ražojuma importam Savienībā.

               (5)

               Pēc paziņojuma par ražotāju eksportētāju grupas (“ražotāji eksportētāji”) un CCCME cenu saistību grozīto versiju Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (8) apstiprināja grozīto cenu saistību (“saistības”) pieņemšanu attiecībā uz galīgo pasākumu piemērošanas periodu. Lēmuma pielikumā ir uzskaitīti ražotāji eksportētāji, kuru saistības tika pieņemtas, tostarp:

                           a)

                              Chint Solar (Zhejiang) Co. Ltd kopā ar tā saistītajiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B810 (“Chint Solar”); un

                           b)

                              Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co. Ltd un Zhejiang Jinbest Energy Science and Technology Co. Ltd, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B 825 (“Sunny Energy”).

               (6)

               Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2014/657/ES (9) pieņēma ražotāju eksportētāju grupas un CCCME ierosinājumu izdarīt precizējumus par to saistību īstenošanu, kas skar attiecīgo ražojumu, uz kuru attiecas saistības, proti, ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītiem moduļiem un elementiem, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8541 40 90 (Taric kodi 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039) un kurus ražo ražotāji eksportētāji (“ražojums, uz kuru attiecas saistības”). Antidempinga un kompensācijas maksājumus, kas minēti 4. apsvērumā, kopā ar saistībām sauc par “pasākumiem”.

               (7)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/866 (10) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz trim ražotājiem eksportētājiem.

               (8)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1403 (11) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju.

         B.   PĀRKĀPTIE SAISTĪBU NOTEIKUMI

               (9)

               Katrs uzņēmums, kura saistības bija pieņemtas, apņēmās pārdot tikai šajā uzņēmumā ražoto attiecīgo ražojumu. Pārdot citu uzņēmumu ražotos ražojumus nav atļauts.

               (10)

               Ražotāji eksportētāji piekrita, cita starpā, nepārdot ražojumu, uz kuru attiecas saistības, pirmajam nesaistītajam pircējam Savienībā zem noteiktas minimālās importa cenas (MIC) importa uz Savienību konkrētā gada līmenī, kas noteikts saistībās.

               (11)

               Saistībās neizsmeļošā sarakstā precizēts arī tas, kas ir saistību pārkāpums. Minētajā sarakstā konkrēti norādīta kompensējošu shēmu veidošana ar pircējiem un maldinošu deklarāciju sagatavošana par attiecīgā ražojuma izcelsmi vai eksportētāja identitāti. Arī dalība tirdzniecības sistēmā, kura izraisa pasākumu apiešanas risku, ir pārkāpums. Sarakstā minēts arī tas, ka pārkāpums ir tāda faktūrrēķina izdošana (definēta saistībās), kurā norādīto finanšu darījumu vērtība neatbilst norādītajai vērtībai.

               (12)

               Turklāt ražotāji eksportētāji apņēmās tiem pašiem pircējiem, kam tie pārdod ražojumu, uz kuru attiecas saistības, pārdot to ražotos vai tirgotos ražojumus, uz kuriem neattiecas saistības, nepārsniedzot attiecīgu nelielu procentuālo limitu no ražojuma, uz kuru attiecas saistības, kopējās pārdošanas vērtības (“paralēlās pārdošanas limits”).

               (13)

               Turklāt saistībās paredzēts, ka ražotāji eksportētāji reizi ceturksnī noteiktos termiņos sniedz Komisijai detalizētu informāciju par visu savu eksporta pārdošanu un tālākpārdošanu Savienībā (“ceturkšņa ziņojumi”). Tas nozīmē, ka minētajos ceturkšņa ziņojumos ietvertajiem datiem ir jābūt pilnīgiem un pareiziem un ka paziņotie darījumi pilnībā atbilst saistību noteikumiem. Ja tiem pašiem pircējiem pārdoti arī tie ražojumi, uz kuriem saistības neattiecas, tas bija jānorāda ziņojumos.

               (14)

               Lai nodrošinātu saistību izpildi, ražotāji eksportētāji arī apņēmās nodrošināt iespēju veikt pārbaudes apmeklējumus, kuros pārliecinās par Komisijai iesniegtajos ceturkšņa ziņojumos sniegto datu precizitāti un pilnīgumu, un sniegt visu informāciju, ko Komisija uzskatītu par nepieciešamu.

         C.   SAISTĪBU NOTEIKUMI, KAS KOMISIJAI ĻAUT VEIKT ATSAUKŠANU, JA SAISTĪBAS NAV PĀRKĀPTAS

               (15)

               Saistībās noteikts, ka Komisija jebkurā saistību piemērošanas perioda laikā var atsaukt saistību pieņemšanu, ja izrādās neiespējama uzraudzība un izpilde.

         D.   RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU UZRAUDZĪBA

               (16)

               Uzraugot saistību izpildi, Komisija pārbaudīja divu 5. apsvērumā minēto ražotāju eksportētāju iesniegto informāciju, kas bija būtiska saistībām. Komisija veica arī pārbaudes apmeklējumus šo ražotāju eksportētāju telpās. Konstatējumi, kas uzskaitīti 17. līdz 27. apsvērumā, pievēršas problēmām, kas identificētas attiecībā uz Chint Solar un Sunny Energy un kas Komisijai liek atsaukt saistību pieņemšanu attiecībā uz šiem diviem ražotājiem eksportētājiem.

         E.   IEMESLI ATSAUKT SAISTĪBU PIEŅEMŠANU

   i)
         Chint Solar

               (17)

                  Chint Solar saistītie uzņēmumi Savienībā, kas minēti 5. apsvēruma a) punktā, 2013. un 2014. gadā pārdeva ražojumu, uz kuru attiecas saistības, neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saistībās noteiktajā termiņā par šo pārdošanu netika ziņots Komisijai. Tikai pārbaudes apmeklējuma sākumā tika iesniegts nepilnīgs ziņojums. Tāpēc Komisija secināja, ka Chint Solar pārkāpis savus ziņošanas pienākumus.

               (18)

                  Chint Solar uz Savienību pārdeva arī moduļus, kurus bija ražojis saistītais uzņēmums, uz kuru saistības neattiecās. Komisija analizēja šo praksi un secināja, ka Chint Solar pārkāpis pienākumu pārdot tikai tos moduļus, kurus ražojis uzņēmums, uz kuru saistības attiecas.

               (19)

               Turklāt saistītais moduļu ražotājs Savienībā cita starpā pārdeva šos ražojumus vienam Chint Solar pircējam vai arī ar Chint Solar pircēju saistītiem pircējiem. Ievērojams apjoms no šīs pārdošanas tika veikts par cenām zem MIC. Komisija analizēja šo darījumdarbības modeli. Komisija secina, ka pārdošana zem MIC Chint Solar pircējam vai Chint Solar pircēja saistītam pircējam ir bijusi kompensējoša shēma un Chint Solar nav pildījis pienākumu, kas izriet no saistībām, neiesaistīties kompensējošā shēmā.

               (20)

               Turklāt Chint Solar moduļus daļēji ražo, izmantojot pamatiekārtu ražotāja (“OEM”) shēmu. Līgumattiecības ļauj veikt pārdošanu vienai tā OEM pircēju grupai uz Savienību un ārpus Savienības. Chint Solar nesniedza visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu saistību izpildes uzraudzībai. Par citu tā OEM pircēju grupu pārbaudē tika noteikts, ka vienā gadījumā moduļi piegādāti gan grupas locekļiem Savienībā, gan ārpus Savienības.

               (21)

               Šāds darījumdarbības modelis izraisa risku, ka pasākumus varētu apiet, izmantojot MIC šķērskompensāciju. Konkrētāk, tas tā notiktu, ja OEM pircēju grupām tiktu pārdoti moduļi ar Chint Solar saistītā uzņēmuma starpniecību, uz kuru saistības neattiecas.

               (22)

               Komisija secina, ka konstatētais tirdzniecības modelis padara Chint Solar saistību izpildes uzraudzību neiespējamu.

         ii)
         Sunny Energy

               (23)

                  Sunny Energy izdevis vairākus faktūrrēķinus par saules enerģijas moduļiem, kuriem norādītā vērtība atbilst MIC prasībām. Tomēr, pārbaudot attiecīgos rēķinus, kurus Sunny Energy iesniedzis Ķīnas PVN iestādēm, atklājas, ka pārdošanas darījumi ietvēruši arī ražojumus, uz kuriem saistības neattiecas, piemēram, inverterus un kabeļus, kas saistībās definēti kā “citi ražojumi”, un Komisijai par tiem ziņots netika. Turklāt šādu “citu ražojumu” pārdošana tiem pašiem pircējiem pārsniedza paralēlās pārdošanas limitu, kas saskaņā ar saistībām atļauts. Tas ir ziņošanas pienākuma un “citu ražojumu” tiem pašiem pircējiem veiktās pārdošanas limita pārkāpums.

               (24)

               Bez tam pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka saules enerģijas moduļu pārdošanas cena, kas norādīta rēķinos, ko Sunny Energy iesniedza Ķīnas PVN iestādēm, ir zemāka nekā cena rēķinos par ražojumiem, uz kuriem attiecas saistības. Komisija analizēja šo praksi un secināja, ka, izdodot faktūrrēķinus, kuros norādīto finanšu darījumu vērtība neatbilst norādītajai vērtībai, Sunny Energy ir pārkāpis saistības.

               (25)

                  Sunny Energy ir ilgstoši eksportējis arī “citus ražojumus” uz muitas noliktavu Savienībā. Šos ražojumus muito tad, kad pircējs ražojumus pasūta. Šāda pārdošana neietilpst Komisijas uzraudzības jomā.

               (26)

               Komisija analizēja šā tirdzniecības modeļa ietekmi un secināja, ka pastāv liels MIC šķērskompensācijas risks, proti, ja vieniem un tiem pašiem pircējiem no muitas noliktavas pārdod ražojumus, uz kuriem attiecas saistības, un ražojumus, uz kuriem saistības neattiecas. Komisija secina, ka konstatētais tirdzniecības modelis padara Sunny Energy saistību izpildes uzraudzību neiespējamu.

               (27)

               Turklāt darījumu uzskaitē, kas tika pārbaudīta uz vietas, atklājas, ka viens pircējs nav samaksājis visu summu par konkrēto pārdošanas darījumu. Tālāk analīzē tika konstatēts, ka šā daļējā maksājuma dēļ pārdošanas cena ir zem MIC. Pārdošana par cenu zem MIC ir saistību pārkāpums.

         iii)   Secinājumi

               (28)

               Ievērojot pamatregulas 8. panta 7. un 9. punktu, antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 7. un 9. punktu un saistību noteikumus, konstatētie saistību pārkāpumi un saistību izpildes neiespējamība, kas konstatēti uzņēmumiem Chint Solar un Sunny Energy, pamato saistību pieņemšanas atsaukšanu šiem diviem ražotājiem eksportētājiem.

         F.   KOPĒJO SAISTĪBU IZPILDES IESPĒJAMĪBAS NOVĒRTĒJUMS

               (29)

               Saistībās paredzēts, ka individuāla ražotāja eksportētāja pārkāpums nenozīmē, ka saistību pieņemšana automātiski tiek atsaukta attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem. Šādā gadījumā Komisija novērtē konkrētā pārkāpuma ietekmi uz saistību izpildes iespējamību attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem un CCCME.

               (30)

               Komisija ir attiecīgi novērtējusi Chint Solar un Sunny Energy izdarīto pārkāpumu ietekmi uz saistību izpildes iespējamību attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem un CCCME.

               (31)

               Atbildība par pārkāpumiem ir jāuzņemas tikai attiecīgajiem ražotājiem eksportētājam; uzraudzība nav atklājusi sistemātiskus pārkāpumus, ko būtu izdarījis liels skaits ražotāju eksportētāju vai CCCME.

               (32)

               Tāpēc Komisija secina, ka saistību vispārējā darbība netiek ietekmēta un ka nav pamata atsaukt saistību pieņemšanu attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem un CCCME.

         G.   RAKSTISKI IESNIEGTA INFORMĀCIJA UN UZKLAUSĪŠANA

               (33)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām un izteikt piezīmes saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu. Gan Chint Solar, gan Sunny Energy iesniedza piezīmes un tika uzklausīti. Piezīmes iesniedza arī vēl viena ieinteresētā persona.

               (34)

               Uzklausīšanās gan Chint Solar, gan Sunny Energy apliecināja, ka ir bijuši daži pārkāpumi, taču apņēmās turpmāk pildīt saistības un uzsvēra, ka tie uzskatījuši pārkāpumus par niecīgiem.

         i)
         Chint Solar

      Tādu moduļu pārdevumi uz Savienību, kurus bija ražojis saistītais uzņēmums, uz kuru saistības neattiecās

               (35)

                  Chint Solar apgalvoja, ka, lai gan sākotnējās izmeklēšanas laikā saistītais eksportētājs, kas minēts iepriekš 18. apsvērumā, bija iesniedzis atbildes, Komisija nav iekļāvusi šo ražotāju ne izlases priekšlikumā, ne arī to ražotāju sarakstā, kuri sadarbojās un uz kuriem attiecās sākotnējās izmeklēšanas galīgais lēmums. Tas uzskatīja, ka šo neizdarību dēļ Chint Solar nevarēja saprast savu ražotāju dažādos statusus.

               (36)

               Komisija noraida šo argumentu. Pirmkārt, izlases priekšlikums attiecās gan uz atsevišķajiem ražotājiem, gan uzņēmumu grupām. No izlases priekšlikuma formulējuma un pievienotā uzņēmumu saraksta izriet, ka sarakstā tika iekļauts viens uzņēmums no katras uzņēmumu grupas. Faktiski lielākajai daļai uzņēmumu, kas bija ierosināti izlasei, bija vairāki saistītie uzņēmumi ĶTR, taču tikai viens uzņēmums no katras uzņēmumu grupas tika iekļauts izlases priekšlikumā.

               (37)

               Otrkārt, pretēji izlases priekšlikumam, to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās un kuri minēti īstenošanas regulās, ar ko nosaka pagaidu un galīgos antidempinga un kompensācijas maksājumus attiecīgajam ražojumam, ir iekļauti visi uzņēmumi uzņēmumu grupas ietvaros. Komisija uzskata, ka Chint Solar tika dots pietiekams laiks pēc pagaidu un galīgā posma informācijas izpaušanas sākotnējā izmeklēšanā, lai tas varētu norādīt visas neprecizitātes to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās. No Chint Solar piezīmes netika saņemtas.

      Ziņošanas pienākumi, kuri attiecas uz saistītajiem importētājiem Savienībā

               (38)

                  Chint Solar arī apgalvoja, ka tam nekas nebija zināms par ziņošanas pienākumiem, kuri attiecās uz tā saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, kas minēti iepriekš 5. apsvēruma a) punktā, jo Chint Solar netika informēts par šo saistīto uzņēmumu piedāvāto saistību pieņemšanu. Turklāt Chint Solar apgalvoja, ka šiem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā netika nodrošināta neatkarīga piekļuve ziņošanas sistēmai, tādējādi tie praktiski nevarēja iesniegt savus ceturkšņa ziņojumus.

               (39)

               Komisija noraida šos argumentus, jo Chint Solar bija pienākums ziņot par darījumiem, kuros tika veikta tālākpārdošana neatkarīgiem pircējiem Savienībā, un tas to nav darījis. Tas noticis šādu iemeslu dēļ:

                           a)

                           saistību piedāvājums, kurā ietilpst viens no saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, kas minēti iepriekš 5. apsvēruma a) punktā, jau bija pieņemts ar pagaidu antidempinga maksājumu (12). Saistību noteikumi nepārprotami paredz, ka ir jāziņo par tālākpārdošanu neatkarīgiem pircējiem Savienībā;

                           b)

                           saistību piedāvājums, kurā ietilpst otrs saistītais uzņēmums Savienībā, kas minēts iepriekš 5. apsvēruma a) punktā, tika pieņemts attiecībā uz galīgo pasākumu piemērošanas periodu (13). Tomēr pēc saistību pieņemšanas netika veikti pārdevumi šim saistītajam uzņēmumam. Tāpēc Chint Solar argumenti attiecībā uz šo uzņēmumu nav būtiski;

                           c)

                              CCCME koordinē visu to uzņēmumu ceturkšņa ziņojumu iesniegšanu, uz kuriem attiecas saistības, tostarp ceturkšņa ziņojumu par tālākpārdošanas darījumiem iesniegšanu. Chint Solar varēja saņemt jebkādu sīkāku informāciju par ziņošanas pienākumiem, kas noteikts saskaņā ar saistībām;

                           d)

                              Chint Solar pārbaudes apmeklējuma sākumā iesniedza nepilnīgu ceturkšņa ziņojumu. Tas pamato pieņēmumu, ka Chint Solar zināja par ziņošanas pienākumiem, kas bija jāpilda tā saistītajiem uzņēmumiem Savienībā.

      Nav būtiska pārkāpuma

               (40)

                  Chint Solar arī apgalvoja, ka nav noticis būtisks pārkāpums, jo to darījumu apjoms, par kuriem netika sniegtas ziņas, bija niecīgs salīdzinājumā ar kopējo tirdzniecības darījumu skaitu.

               (41)

               Komisija nevar pieņemt šo argumentu. Chint Solar neiesniedza nevienu ceturkšņa ziņojumu par tā saistītā uzņēmuma, kas minēts iepriekš 5. apsvēruma a) punktā, tālākpārdošanas darījumiem kopš saistību stāšanās spēkā. To darījumu skaitam, par kuriem ziņas netika sniegtas, nav nozīmes. Tāpēc Komisija apstiprina savu secinājumu, ka Chint Solar pārkāpis ziņošanas pienākumu saskaņā ar saistībām.

      Pārdošana, ko veicis saistītais ražotājs Savienībā

               (42)

                  Chint Solar apstrīdēja arī to, ka tas nav izpildījis pienākumu, kas noteikts saskaņā ar saistībām, proti, neiesaistīties kompensējošā shēmā, šādu iemeslu dēļ:

                           a)

                              Chint Solar esot paziņojis Komisijai par moduļu ražotāja pārņemšanu Savienībā, kas minēts iepriekš 19. apsvērumā, un Komisija neesot reaģējusi;

                           b)

                           saistību sarežģītība kopumā noteikusi to, ka laika gaitā Komisija sagatavojusi dažādas atbildes par vienu un to pašu jomu. Tādēļ esot pamatoti, ka Chint Solar neņēmis vērā kompensējošu shēmu risku līdz informācijas izpaušanai par Komisijas nodomu atsaukt saistības;

                           c)

                           pārdošanai, ko veic saistītais ražotājs Savienībā, nebūtu jāpiemēro saistību noteikumi, kas attiecas tikai uz moduļiem un elementiem, kuru izcelsme ir ĶTR vai kuri nosūtīti no ĶTR;

                           d)

                              Chint Solar neesot bijis nodoma iegūt šķērskompensāciju, pārdodot ražojumus tam pašam Chint Solar pircējam no ĶTR un saistītajam ražotājam Savienībā. Ražojuma specifikāciju un konkrētā Chint Solar pircēja tirdzniecības paradumu atšķirības pamato šos paralēlos pārdevumus. Chint Solar arī apgalvoja, ka saistītā ražotāja Savienībā pārdošanas cena bija atbilstoša tirgus cenai. Turklāt Chint Solar apņēmās pārtraukt attiecīgā ražojuma pārdošanu minētajam Chint Solar pircējam no ĶTR, sniegt ceturkšņa ziņojumus par tā saistītā ražotāja Savienībā pārdevumiem un ļaut pārbaudīt, vai minētie ziņojumi ir precīzi.

               (43)

               Komisija nevar pieņemt šos argumentus. Pirmkārt, Komisija nepārmeta to, ka Chint Solar nav iesniedzis paziņojumu par pārņemšanu, bet gan paralēlo tirdzniecību, kas aprakstīta iepriekš 19. apsvērumā.

               (44)

               Otrkārt, Chint Solar citē Komisijas dienestu atbildes, kas jebkurā gadījumā ir kvalificētas kā nesaistošas, izraujot tās no konteksta. Minētās atbildes nav būtiskas, ņemot vērā pienākumu neiesaistīties kompensējošā shēmā.

               (45)

               Treškārt, ir skaidrs, ka uz Savienības ražotāja pārdevumiem nevar attiecināt saistības. Tomēr Komisija uzskata, ka Komisijas konstatētās kompensējošās shēmas radās sakarā ar paralēlajiem pārdevumiem, ko veica šis saistītais Savienības ražotājs Chint Solar pircējam vai pircējiem, kuri saistīti ar Chint Solar pircēju. Ražojuma specifikāciju atšķirības, raugoties no šķērskompensācijas viedokļa, nav būtiskas. Turklāt nav būtiski, vai pārdošana notika par tirgus cenām, jo šīs cenas bija zemākas par MIC.

               (46)

               Komisija analizēja arī Chint Solar papildu saistības un secināja, ka tās novērš kompensējošo shēmu risku tikai attiecībā uz vienu konkrētu pircēju. Turklāt tās rada papildu slogu saistību uzraudzības ziņā, proti, papildu ceturkšņa ziņojumu papildu pārbaudes.
               Tāpēc Komisija apstiprina savu novērtējumu, ka Chint Solar pārkāpis pienākumu saskaņā ar saistībām neiesaistīties kompensējošā shēmā.

      OEM darījumi

               (47)

                  Chint Solar arī iesniedza informāciju, ka nav pārdevis moduļus OEM pircējam, kas minēts iepriekš 20. apsvērumā, ārpussavienības pārdošanas valstīs. Turklāt Chint Solar atkārtoja, ka sniedzis Komisijai visu informāciju par konkrētajām OEM līgumsaistībām.

               (48)

                  Chint Solar arī precizēja, ka tas vienā gadījumā īpašos apstākļos ir netīši piegādājis ražojumus otrās OEM pircēju grupas, kas minēta 20. apsvērumā, Savienības un ārpussavienības locekļiem. Chint Solar arī apņēmās nepieļaut līdzīgus gadījumus nākotnē.

               (49)

               Komisija noraida šos argumentus. Pirmkārt, Komisija uzskata, ka šāds saimnieciskās darbības modelis rada apiešanas risku, kas izpaužas kā MIC sķērskompensācija. Tas, ka nenotika pārdošana, nemazina identificēto apzinātās šķērskompensācijas risku. Turklāt Chint Solar nesniedza informāciju par to, kā nodrošināt, ka šādas nejaušas pārdošanas nenotiks nākotnē.

      Nediskriminējoša attieksme un pārmaiņas Savienības saules enerģijas tirgū

               (50)

                  Chint Solar arī apgalvoja, ka saistību īstenošanas laikā tam bijuši nepieciešami norādījumi un vienlīdzīga iespēja veikt korekcijas. Cik uzņēmumam zināms, Komisija esot konstatējusi problēmas, ka netiek sniegti ziņojumi un ir citi pārkāpumi, kurus izdarījuši citi uzņēmumi, uz kuriem attiecas saistības, kam nav sekojusi saistību atsaukšana.

               (51)

               Komisija noraida šo apgalvojumu, jo netika konstatēts, ka kāds cits uzņēmums būtu pārkāpis saistības tādu pašu iemeslu dēļ kā Chint Solar.

               (52)

               Tāpēc Komisija noraida šos Chint Solar apgalvojumus kā nepamatotus.

               (53)

                  Chint Solar arī apgalvoja, ka Komisijai, lemjot par Chint Solar saistību atsaukšanu, jāizvērtē Savienības saules enerģijas tirgus pārmaiņas, jo īpaši antidempinga un kompensācijas pasākumu iespējamā negatīvā ietekme uz Savienības saules enerģijas nozari.

               (54)

               Komisija noraida šo argumentu, jo tas nav būtisks Chint Solar saistību pārkāpumu novērtējumam.

         ii)
         Sunny Energy

      Neziņošana

               (55)

                  Sunny Energy apstrīdēja, ka tas ir pārkāpis ziņošanas pienākumu, jo vismaz daži “citu ražojumu” pārdošanas gadījumi tika ziņoti Komisijai vienā no ceturkšņa ziņojumiem un vismaz vēl viens ziņojums tika sagatavots, bet netika iesniegts Komisijai.

               (56)

               Komisija nevar pieņemt šo argumentu. Sunny Energy iesniedza ceturkšņa ziņojumu par “citiem ražojumiem” pirmajā ceturksnī pēc saistību stāšanās spēkā. Tomēr Sunny Energy neiesniedza turpmākus ceturkšņa ziņojumus par “citiem ražojumiem” un nākamajos ceturkšņa ziņojumus neizlaboja situāciju attiecībā uz nenorādītajiem darījumiem.

      Pārdošanas ierobežojums

               (57)

                  Sunny Energy arī apgalvoja, ka vairākumā gadījumu nav bijis būtiska saistību pārkāpuma un “citu ražojumu” pārdošanas vērtība pārsniegusi paralēlās pārdošanas ierobežojumu par niecīgu summu.

               (58)

               Komisija noraida šo argumentu. Paralēlās pārdošanas ierobežojuma pārkāpums nav atkarīgs no attiecīgās summas, pat ja tā ir niecīga. Tāpēc Komisija apstiprina savu secinājumu, ka Sunny Energy ir pārkāpis ziņošanas pienākumu, kas noteikts saskaņā ar saistībām.

      Dubulta rēķinu izrakstīšanas sistēma

               (59)

                  Sunny Energy apgalvoja, ka saistību rēķinā, kurš sniegts Sunny Energy pircējiem, norādītās vērtības ir precīzas un tiek izmantotas, lai norādītu darījumus Sunny Energy uzskaitē. Maksājums par konkrētu darījumu arī ir balstīts uz saistību rēķinu. Saskaņā ar uzņēmuma viedokli tikai PVN rēķina kopējā vērtība ir būtiska saistību noteikumu izpildei, nevis dalījums, kā minētā summa tika iegūta. Līdz ar to pamatā esošie finanšu darījumi atbilduši to norādītajai vērtībai. Turklāt saistību rēķinu un PVN rēķinu vērtību starpība esot nenozīmīga.

               (60)

               Komisija noraida šo argumentu. Pirmkārt, PVN rēķinā bija iekļauta attiecīgā ražojuma cena un citu ražojumu cenas, par kuriem netika ziņots un kuru pārdošanas cena atšķīrās no norādītās cenas saistību rēķinā. Otrkārt, Sunny Energy nesniedza nevienu pārliecinošu argumentu par atšķirību starp dažādiem finanšu un administratīviem dokumentiem.

      Daļējs maksājums

               (61)

                  Sunny Energy arī apgalvoja, ka sazinājies ar pircēju, kas minēts iepriekš 27. apsvērumā, un saņēmis pilnu maksājumu par minēto rēķinu.

               (62)

               Komisija ņem vērā šos pasākumus, ko veicis Sunny Energy, kas tomēr notika pēc tam, kad Komisija bija pamanījusi problēmu.

      Pārdošana no noliktavas Savienībā

               (63)

                  Sunny Energy arī apgalvoja, ka ir gatavs pārtraukt “citu ražojumu” pārdošanu no muitas noliktavas Savienībā, kas minēta iepriekš 25. apsvērumā, lai novērstu potenciālu šķērskompensācijas risku.

               (64)

               Komisija secināja, ka, lai gan ar šo apņemšanos tiktu novērsts šķērskompensācijas risks, tomēr nebūtu iespējams uzraudzīt šādu apņemšanos. Turklāt ar šo apņemšanos netiek likvidēts konstatētais tirdzniecības modelis, kas tika izmantots ilgā laika posmā.

         iii)   Citas ieinteresētās personas piezīmes

               (65)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Chint Solar un Sunny Energy sistemātiski pārdevuši attiecīgo ražojumu par cenu, kas zemāka par MIC, vai citādi to apgājuši. Ieinteresētā persona mudināja atsaukt šo uzņēmumu saistību pieņemšanu.

               (66)

               Turklāt ieinteresētā persona apgalvoja, ka to uzņēmumu skaits, kuru saistību pieņemšana atsaukta, apstiprina tirgus pieredzi, ka saistības ir pārkāptas plašā mērogā.

               (67)

               Komisija norāda, ka ieinteresētā persona savā iesniegumā ir paudusi nepamatotus pieņēmumus. Komisijas uzraudzība nav atklājusi sistemātiskus pārkāpumus, ko būtu izdarījis liels skaits ražotāju eksportētāju vai CCCME.

         iv)   Secinājums

               (68)

               Tāpēc Komisija apstiprina savus konstatējumus par to, ka Chint Solar un Sunny Energy ir pārkāpuši saistības.

         H.   SAISTĪBU PIEŅEMŠANAS ATSAUKŠANA UN GALĪGO MAKSĀJUMU NOTEIKŠANA

               (69)

               Tāpēc saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 7. un 9. punktu, antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 7. un 9. punktu un saistību noteikumiem Komisija ir nolēmusi, ka atsauc saistību pieņemšanu attiecībā uz Chint Solar un Sunny Energy.

               (70)

               Tādējādi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. pantu, un galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 1. pantu, no dienas, kad stājas spēkā šī regula, automātiski piemēro ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītam tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši Chint Solar (Taric papildu kods B810) un Sunny Energy (Taric papildu kods: B825), sākot no dienas, kad stājas spēkā šī regula.

               (71)

               Informācijai šīs regulas pielikumā ietvertajā tabulā uzskaitīti tie ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem saistību pieņemšana ar Īstenošanas lēmumu 2014/657/ES netiek skarta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo atsauc ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES izdarīto saistību pieņemšanu attiecībā uz i) Chint Solar (Zhejiang) Co. Ltd kopā ar tā saistītajiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kods B810, ii) Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co. Ltd un Zhejiang Jinbest Energy Science and Technology Co. Ltd, uz kuriem kopā attiecas Taric papildu kodsB 825.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 11. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (3)  OV L 152, 5.6.2013., 5. lpp..

      (4)  OV L 209, 3.8.2013., 26. lpp.

      (5)  OV L 209, 3.8.2013., 1. lpp.

      (6)  OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.

      (7)  OV L 325, 5.12.2013., 66. lpp.

      (8)  OV L 325, 5.12.2013., 214. lpp.

      (9)  OV L 270, 11.9.2014., 6. lpp.

      (10)  OV L 139, 5.6.2015., 30. lpp..

      (11)  OV L 218, 19.8.2015., 1. lpp.

      (12)  Lēmums 2013/423/ES.

      (13)  Īstenošanas lēmums 2013/707/ES.

      PIELIKUMS
      Uzņēmumu saraksts

                  Uzņēmuma nosaukums

                     Taric papildu kods

                  Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

                  B798

                  Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

                  B799

                  Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

                  B800

                  Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B802

                  Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
                  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

                  B801

                  Anhui Titan PV Co. Ltd

                  B803

                  Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
                  TBEA SOLAR CO. LTD
                  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

                  B804

                  Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

                  B806

                  Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

                  B807

                  Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
                  Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
                  Changzhou Youze Technology Co. Ltd
                  Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
                  Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd

                  B791

                  CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

                  B808

                  ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B811

                  CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
                  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
                  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

                  B812

                  CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

                  B813

                  CSG PVtech Co. Ltd

                  B814

                  China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
                  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
                  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
                  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
                  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

                  B809

                  Delsolar (Wujiang) Ltd

                  B792

                  Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

                  B816

                  EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
                  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
                  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

                  B817

                  Era Solar Co. Ltd

                  B818

                  GD Solar Co. Ltd

                  B820

                  Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
                  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

                  B821

                  Konca Solar Cell Co. Ltd
                  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
                  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
                  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
                  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
                  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

                  B850

                  Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

                  B822

                  Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

                  B824

                  Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

                  B826

                  Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

                  B827

                  HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

                  B828

                  Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

                  B829

                  Jetion Solar (China) Co. Ltd
                  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
                  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

                  B830

                  Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

                  B831

                  Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

                  B832

                  Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B833

                  Jiangsu Runda PV Co. Ltd

                  B834

                  Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
                  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

                  B835

                  Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

                  B836

                  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
                  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

                  B837

                  Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

                  B838

                  Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

                  B839

                  Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

                  B840

                  Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

                  B841

                  Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
                  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
                  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

                  B793

                  Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
                  Hareon Solar Technology Co. Ltd
                  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
                  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
                  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
                  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

                  B842

                  Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

                  B843

                  JingAo Solar Co. Ltd
                  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
                  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
                  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
                  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

                  B794

                  Jinko Solar Co. Ltd
                  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
                  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
                  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

                  B845

                  Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
                  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
                  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

                  B795

                  Juli New Energy Co. Ltd

                  B846

                  Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

                  B847

                  King-PV Technology Co. Ltd

                  B848

                  Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

                  B849

                  Lightway Green New Energy Co. Ltd
                  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

                  B851

                  MOTECH (SUZHOU) RENEWABLE ENERGY CO. LTD

                  B852

                  Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

                  B853

                  NICE SUN PV CO. LTD
                  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

                  B854

                  Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

                  B856

                  Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

                  B857

                  Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

                  B858

                  Ningbo Osda Solar Co. Ltd

                  B859

                  Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

                  B860

                  Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

                  B861

                  Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

                  B862

                  Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

                  B863

                  Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

                  B864

                  Perlight Solar Co. Ltd

                  B865

                  Phono Solar Technology Co. Ltd
                  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

                  B866

                  RISEN ENERGY CO. LTD

                  B868

                  SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

                  B869

                  SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD
                  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

                  B870

                  Shanghai BYD Co. Ltd
                  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

                  B871

                  Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
                  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

                  B872

                  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
                  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

                  B873

                  SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

                  B874

                  SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
                  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
                  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

                  B875

                  Shanghai ST Solar Co. Ltd
                  Jiangsu ST Solar Co. Ltd

                  B876

                  Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

                  B878

                  Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
                  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
                  Leshan Topray Cell Co. Ltd

                  B880

                  Sopray Energy Co. Ltd
                  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

                  B881

                  SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
                  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
                  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

                  B882

                  SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

                  B883

                  TDG Holding Co. Ltd

                  B884

                  Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
                  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
                  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

                  B885

                  Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

                  B886

                  Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

                  B877

                  Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

                  B879

                  Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

                  B889

                  Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

                  B890

                  Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

                  B891

                  Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

                  B892

                  Wuxi Suntech Power Co. Ltd
                  Suntech Power Co. Ltd
                  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
                  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
                  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
                  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

                  B796

                  Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
                  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
                  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

                  B893

                  Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
                  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B896

                  Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.
                  Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd

                  B897

                  Years Solar Co. Ltd

                  B898

                  Yingli Energy (China) Co. Ltd
                  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
                  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
                  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
                  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
                  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
                  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
                  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

                  B797

                  Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
                  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

                  B899

                  Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd

                  B900

                  Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

                  B902

                  Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

                  B903

                  Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B904

                  Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

                  B905

                  Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
                  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

                  B906

                  Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

                  B907

                  Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

                  B908

                  Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
                  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

                  B910

                  Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B911

                  Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

                  B912

                  Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
                  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B914

                  Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

                  B915

                  Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

                  B916

                  Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
                  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

                  B917

                  Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
                  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

                  B918

                  Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B919

                  ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

                  B920

                  Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

                  B922


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 737/2011 ( 2011. gada 26. jūlijs ), ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu

text:
               27.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 195/42

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 737/2011
   (2011. gada 26. jūlijs),
   ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā (1), un jo īpaši tās 3. pantu,
   ņemot vērā Francijas un Ungārijas lūgumu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā ir iekļauts apgabalu saraksts minētās regulas 2. panta d) punkta nozīmē.

               (2)

               Saskaņā ar minēto pielikumu Francija ir iedalīta divdesmit divos apgabalos. Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanas vajadzībām Francija ir lūgusi apgabalu sarakstam pievienot Gvadelupu (Guadeloupe), Martiniku (Martinique) un Reinjonu (La Réunion).

               (3)

               Saskaņā ar minēto pielikumu Ungārija ir iedalīta septiņos apgabalos. Ungārija ir lūgusi samazināt apgabalu skaitu Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanas vajadzībām, apgabalus Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl un Dél-Dunántúl apvienojot vienā Aizdonavas (Dunántúl) apgabalā un apgabalus Közép-Magyarország, Észak-Alföld un Dél-Alföld apvienojot vienā Alfeldas (Alföld) apgabalā.

               (4)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1217/2009.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2012. pārskata gada.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 26. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza šādi:

                  1)

                  saraksta daļai, kas attiecas uz Franciju, pievieno šādus apgabalus:

                              “23.

                              Guadeloupe

                              24.

                              Martinique

                              25.

                              La Réunion”;

                  2)

                  saraksta daļu, kas attiecas uz Ungāriju, aizstāj ar šādu:
                  “Ungārija

                              1.

                              Észak-Magyarország

                              2.

                              Dunántúl

                              3.

                              Alföld”.