title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1425 (2015. gada 24. augusts), ar ko aizliedz ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir Horvātijas, Francijas, Itālijas, Maltas un Spānijas karoga kuģi vai Horvātijā, Francijā, Itālijā, Maltā un Spānijā reģistrēti kuģi, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

text:
               26.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 223/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1425
   (2015. gada 24. augusts),
   ar ko aizliedz ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir Horvātijas, Francijas, Itālijas, Maltas un Spānijas karoga kuģi vai Horvātijā, Francijā, Itālijā, Maltā un Spānijā reģistrēti kuģi, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes Regulā (ES) 2015/104 (2) ir noteikts, kādu daudzumu zilo tunzivju Eiropas Savienības zvejas kuģi, tostarp ar zivju krātiņveida lamatām, 2015. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā.

               (2)

               Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (3) ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē Komisija par individuālajām kvotām, kas iedalītas to kuģiem, kuri garāki par 24 metriem. Attiecībā uz nozvejotājkuģiem, kuru garums nepārsniedz 24 m, un zivju krātiņveida lamatām dalībvalstīm Komisija jāinformē vismaz par tām kvotām, kas iedalītas ražotāju organizācijām vai kuģu grupām, kas zvejo ar tamlīdzīgiem zvejas rīkiem.

               (3)

               Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zvejniecības jomas dzīvotspēju ilgtermiņā, saskaņā ar piesardzīgu pieeju ilgtspējīgā veidā izmantojot ūdeņu dzīvos resursus.

               (4)

               Regulas (EK) Nr. 1224/2009 36. panta 2. punktā noteikts, ka tad, ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju vai citu tās rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka Eiropas Savienībai, dalībvalstij vai dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt par pilnībā izmantotām attiecībā uz vienu vai vairākiem zvejas rīkiem vai flotēm, Komisija informē par to attiecīgās dalībvalstis un aizliedz zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas darbībās iesaistīto floti.

               (5)

               Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka zvejas iespējas, kas zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā iedalītas ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir Horvātijas, Francijas, Itālijas, Maltas un Spānijas karoga kuģi vai Horvātijā, Francijā, Itālijā, Maltā un Spānijā reģistrēti kuģi, ir uzskatāmas par pilnībā izmantotām.

               (6)

               Horvātija 2015. gada 10. un 24. jūnijā informēja Komisiju par to, ka tā ir pārtraukusi zvejas darbības deviņiem ar riņķvadu zvejojošajiem kuģiem, kuri 2015. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā: četriem kuģiem aizliegumu piemēroja no 10. jūnija, diviem – no 20. jūnija un trijiem – no 24. jūnija; tādējādi no 2015. gada 24. jūnija pulksten 24.00 ir aizliegtas visas šādas darbības.

               (7)

               Francija 2015. gada 1., 4. un 9. jūnijā informēja Komisiju par to, ka tā ir pārtraukusi zvejas darbības 17 ar riņķvadu zvejojošajiem kuģiem, kuri 2015. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā: 12 kuģiem aizliegumu piemēroja no 1. jūnija, trijiem – no 4. jūnija un diviem – no 9. jūnija; tādējādi no 2015. gada 9. jūnija pulksten 10.02 ir aizliegtas visas šādas darbības.

               (8)

               Itālija 2015. gada 30. maijā un 1. un 10. jūnijā informēja Komisiju par to, ka tā ir pārtraukusi zvejas darbības 12 ar riņķvadu zvejojošajiem kuģiem, kuri 2015. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā: četriem kuģiem aizliegumu piemēroja no 30. maija, septiņiem – no 1. jūnija un atlikušajam vienam kuģim – no 10. jūnija; tādējādi no 2015. gada 10. jūnija pulksten 11.21 ir aizliegtas visas šādas darbības.

               (9)

               Malta 2015. gada 3. jūlijā informēja Komisiju par to, ka tā no 2015. gada 10. jūnija pulksten 8.00 ir pārtraukusi zvejas darbības ar riņķvadu zvejojošajam kuģim, kurš 2015. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā.

               (10)

               Spānija 2015. gada 28. maijā, 1. jūnijā un 1. jūlijā informēja Komisiju par to, ka tā ir pārtraukusi zvejas darbības sešiem ar riņķvadu zvejojošajiem kuģiem, kuri 2015. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā: vienam kuģim aizliegumu piemēroja no 28. maija, četriem – no 1. jūnija un atlikušajam vienam kuģim – no 8. jūnija; tādējādi no 2015. gada 8. jūnija pulksten 15.00 ir aizliegtas visas šādas darbības.

               (11)

               Neskarot iepriekš minēto Horvātijas, Francijas, Itālijas, Maltas un Spānijas rīcību, Komisijai ir jāapstiprina aizliegums ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir attiecīgo ES dalībvalstu karoga kuģi vai attiecīgajās ES dalībvalstīs reģistrēti kuģi, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā vēlākais no 2015. gada 24. jūnija pulksten 24.00 attiecībā uz Horvātiju, vēlākais no 2015. gada 9. jūnija pulksten 10.02 attiecībā uz Franciju, vēlākais no 2015. gada 10. jūnija pulksten 11.21 attiecībā uz Itāliju, no 2015. gada 10. jūnija pulksten 8.00 attiecībā uz Maltu un vēlākais no 2015. gada 8. jūnija pulksten 15.00 attiecībā uz Spāniju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir Horvātijas karoga kuģi vai Horvātijā reģistrēti kuģi, ir aizliegta vēlākais no 2015. gada 24. jūnija pulksten 24.00.
   Zilās tunzivis, kuras no minētā datuma ir nozvejotas ar minētajiem kuģiem, ir aizliegts paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut krastā.
   2. pants
   Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir Francijas karoga kuģi vai Francijā reģistrēti kuģi, ir aizliegta vēlākais no 2015. gada 9. jūnija pulksten 10.02.
   Zilās tunzivis, kuras no minētā datuma ir nozvejotas ar minētajiem kuģiem, ir aizliegts paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut krastā.
   3. pants
   Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir Itālijas karoga kuģi vai Itālijā reģistrēti kuģi, ir aizliegta vēlākais no 2015. gada 10. jūnija pulksten 11.21.
   Zilās tunzivis, kuras no minētā datuma ir nozvejotas ar minētajiem kuģiem, ir aizliegts paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut krastā.
   4. pants
   Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir Maltas karoga kuģi vai Maltā reģistrēti kuģi, ir aizliegta no 2015. gada 10. jūnija pulksten 8.00.
   Zilās tunzivis, kuras no minētā datuma ir nozvejotas ar minētajiem kuģiem, ir aizliegts paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut krastā.
   5. pants
   Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri ir Spānijas karoga kuģi vai Spānijā reģistrēti kuģi, ir aizliegta vēlākais no 2015. gada 8. jūnija pulksten 15.00.
   Zilās tunzivis, kuras no minētā datuma ir nozvejotas ar minētajiem kuģiem, ir aizliegts paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut krastā.
   6. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 24. augustā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

      (2)  Padomes 2015. gada 19. janvāra Regula (ES) 2015/104, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un atceļ Regulu (ES) Nr. 779/2014 (OV L 22, 28.1.2015., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regula (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu (OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 670/2014 ( 2014. gada 18. jūnijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               19.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/66

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 670/2014
   (2014. gada 18. jūnijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 18. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  70,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  79,1

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,9

                  ZZ

                  68,3

                  0709 93 10

                  TR

                  108,5

                  ZZ

                  108,5

                  0805 50 10

                  AR

                  96,3

                  TR

                  125,4

                  ZA

                  114,6

                  ZZ

                  112,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,0

                  BR

                  81,9

                  CA

                  102,6

                  CL

                  103,9

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  139,0

                  US

                  223,4

                  ZA

                  130,2

                  ZZ

                  126,9

                  0809 10 00

                  TR

                  253,2

                  ZZ

                  253,2

                  0809 29 00

                  TR

                  314,0

                  ZZ

                  314,0

                  0809 30

                  MA

                  135,6

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  111,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1343 (2016. gada 5. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               6.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 213/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1343
   (2016. gada 5. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 5. augusts

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  170,6

                  ZZ

                  170,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  132,0

                  0805 50 10

                  AR

                  193,0

                  CL

                  145,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  87,8

                  ZA

                  176,7

                  ZZ

                  152,8

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  220,8

                  MA

                  180,8

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  115,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  137,5

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  134,9

                  PE

                  106,8

                  US

                  143,6

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  121,9

                  0808 30 90

                  AR

                  101,6

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  149,7

                  ZA

                  121,4

                  ZZ

                  128,2

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  242,9

                  ZZ

                  287,1

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  142,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 405/2011 ( 2011. gada 19. aprīlis ), ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam

text:
               28.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 108/3

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 405/2011
   (2011. gada 19. aprīlis),
   ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam

      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1261/2010 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu par konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu.

               (2)

               Procedūra tika uzsākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības federācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) 2010. gada 15. februārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no konkrētu nerūsējošā tērauda stieņu kopējās Savienības produkcijas.

               (3)

               Kā minēts pagaidu regulas 23. apsvērumā, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2007. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         1.2.   Turpmākā procedūra

               (4)

               Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizorisko secinājumu atklāšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

               (5)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt piemērot galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, un par to summu galīgu iekasēšanu, kuras nodrošina pagaidu maksājums. Ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā iesniegt savus apsvērumus par šiem galīgajiem secinājumiem.

         1.3.   Procedūrā iesaistītās personas

               (6)

               Tā kā piezīmes par ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas procedūra, nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 5.–22. apsvērums.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (7)

               Kā minēts pagaidu regulas 24. apsvērumā, “attiecīgais ražojums” ir pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk neapstrādāti nerūsējošā tērauda stieņi, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, kuru izcelsme ir Indijā un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89.

               (8)

               Viens ražotājs eksportētājs Indijā apgalvoja, ka uz nerūsējošā tērauda stieņiem ar apļveida šķērsgriezumu diametrā ne vairāk kā 80 mm, bet ārpus pielaides diapazona no H6 līdz H11, nebūtu jāattiecina izmeklēšana, jo tie neatbilst ražojumu klāstam.

               (9)

               Šis iebildums tika noraidīts, jo ražojuma klāstā nav norādes par pielaidi. Anketā pie produkta kontroles numura (PKN) ir vieta pielaides norādīšanai, kuras diapazons ir no H6 līdz H11, taču tas ir vienīgi salīdzināšanas nolūkos, un tam nav nekādu saistošu seku attiecībā uz ražojumu, uz ko attiecas šī izmeklēšana. Tādēļ jāsecina, ka izmeklēšana būtu jāattiecina arī uz ražojumiem, kas atrodas ārpus pielaides diapazona no H6 līdz H11.

               (10)

               Jāatzīmē, ka pagaidu subsīdijas un kaitējuma starpību aprēķināšanā tika ņemti vērā ražojumi, kas atrodas ārpus pielaides diapazona no H6 līdz H11.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (11)

               Tā kā piezīmes par līdzīgo ražojumu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 25. apsvērums.

         3.   SUBSIDĒŠANA

   3.1.   Ievads

               (12)

               Pagaidu regulas 26. apsvērumā bija atsauce uz šādām shēmām, kurās, iespējams, notika subsīdiju piešķiršana:

                           a)

                           piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;

                           b)

                           iepriekšēju atļauju shēma;

                           c)

                           ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;

                           d)

                           uz eksportu orientētu struktūru shēma;

                           e)

                           eksporta kredītu shēma.

               (13)

               Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā vairākas subsīdiju shēmas, un tādējādi Indijas ražotāju saņemtās subsīdijas nav pienācīgi novērtētas.

               (14)

               Atbildot uz iepriekšminēto, jāatzīmē, ka sūdzībā bija ietverts liels skaits valsts un vietējo subsīdiju shēmu, kuras bija iekļautas anketā ražotājiem eksportētājiem Indijā un kuras pārbaudīja Komisija. Tomēr tikai attiecībā uz 12. apsvērumā minētajām shēmām tika konstatēts, ka pārbaudītie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji saņēmuši subsīdijas.

               (15)

               Savienības ražošanas nozare arī apgalvoja, ka Komisijas konstatējumi ir pretrunā ASV Tirdzniecības departamenta (ASV TD) konstatējumiem nesenā kompensācijas procedūrā attiecībā uz konkrētu tērauda eksportu no Indijas, kur tika konstatētas daudz lielākas subsīdijas. Tomēr jāatzīmē, ka šis konstatējums attiecas uz atšķirīgu ražojumu un atšķirīgu izmeklēšanas periodu. Tādēļ šis apgalvojums ar šo tiek noraidīts.

               (16)

               Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 26.–28. apsvērums.

         3.2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

               (17)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka DEPBS nebūtu uzskatāma par kompensējamu subsīdiju, jo shēmas mērķis ir kompensēt muitas nodevas importam. Kā skaidrots pagaidu regulas 38. apsvērumā, šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši, eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā patiešām patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv nekāda sistēma vai procedūra, lai pārliecinātos par to, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības gūt labumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad ieguvumu no DEPBS var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. Tādēļ šie argumenti ar šo tiek noraidīti.

               (18)

                  DEPB licences pārdošanas gadījumā viena ieinteresētā persona iebilda, ka reālā pārdošanas cena bija zemāka par licences vērtību un tādējādi ieguvums bija mazāks. Šajā saistībā jāatzīmē, ka ieguvums šajā shēmā tika aprēķināts, pamatojoties uz piešķirto licences kredītapjomu, neatkarīgi no tā, vai licence tiek izmantota, lai kompensētu muitas nodevas importam, vai licence tiek pārdota. Tiek uzskatīts, ka licences pārdošana par cenu, kas ir zemāka par nominālvērtību, ir tīri komerciāls darījums, kurš neietekmē saskaņā ar šo shēmu saņemto ieguvumu apjomu. Tādēļ šis arguments ar šo tiek noraidīts.

               (19)

               Viena ieinteresētā persona turklāt iebilda, ka pat tad, ja DEPBS tiek uzskatīta par kompensējamu, saskaņā ar shēmu saņemtie ieguvumi nebūtu jābalsta uz eksporta vērtību, bet gan uz DEPB licences reālo izmantošanu. Šajā saistībā jāatzīmē, ka atbilstoši pamatregulas 3. panta 2. punktam un 5. pantam kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts atbilstoši tam ieguvumam, kas ir piešķirts saņēmējam izmeklēšanas periodā. Šajā saistībā tika uzskatīts, ka ieguvums saņēmējam ir piešķirts tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Šajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā ir norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā to, ka uzņēmums apzinās, ka saņems šādu subsīdiju saskaņā ar DEBPS, uzņēmums ir labvēlīgākā situācijā, jo tas var atspoguļot subsīdijas savās cenās, piedāvājot zemākas cenas. Eksporta brīdis ir izšķirošs, lai noteiktu ieguvuma saņemšanu, nevis turpmāku izmantošanu, jo eksportētājs, kas jau saņēmis tiesības, ir “pārtikušāks” finansiālā ziņā. Tādēļ šis apgalvojums ar šo tiek noraidīts.

               (20)

               Tā kā citas piezīmes par šo shēmu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 29.–41. apsvērums.

         3.3.   Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”)

               (21)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IAS būtu uzskatāma par nodokļa atmaksāšanas sistēmu, jo importētie materiāli tiek izmantoti eksportējamo preču ražošanai. Atbildot uz šo iebildumu, jāatzīmē, ka pagaidu regulas 54. apsvērumā tika paskaidrots, ka šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība patiesībā nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos par to, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Tiek arī uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma ievešanas un izvešanas standartnormas (SION) nebija pietiekami precīzas un ka tās nevar veidot faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standarta normu būtība neļauj Indijas valdībai ar pietiekamu precizitāti pārbaudīt, kādi izejvielu apjomi tika patērēti eksporta ražojumu ražošanas procesā. Turklāt Indijas valdība neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantotajām izejvielām, kaut gan parasti šāda pārbaude jāveic, ja netiek piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama, un iebildums tiek noraidīts.

               (22)

               Attiecībā uz subsīdijas apjoma aprēķināšanu un pretstatā vienas ieinteresētās personas iesniegtajam nosakot kompensējamā ieguvuma summu, bija jāņem vērā IAS ieguvums, ko radījuši ražojumi, kuri nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar IAS nav tādu saistību, kas ierobežo ieguvuma izmantojumu tādu beznodokļu izejmateriālu importēšanai, kuri saistīti ar konkrētu ražojumu. Tātad par attiecīgo ražojumu var saņemt visus IAS radītā ieguvuma veidus.

               (23)

               Tā kā citas piezīmes par šo shēmu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 42.–58. apsvērums.

         3.4.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

               (24)

               Tā kā piezīmes par šo shēmu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 59. apsvērums.

         3.5.   Uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOUS”)

               (25)

               Pirms to komentāru izskatīšanas, kurus bija iesniedzis izlasē iekļautais uzņēmums uz eksportu orientētas struktūras (EOU) statusā, jāatgādina, ka saskaņā ar ārējās tirdzniecības politikā 2004.–2009. gadam un ārējās tirdzniecības politikā 2009.–2014. gadam noteikto būtiski svarīgs EOU pienākums ir gūt ārvalstu valūtas neto (ĀVN) ieņēmumus, proti, attiecīgajā periodā (5 gadi) kopējai eksporta vērtībai ir jābūt lielākai par kopējo importēto preču vērtību. EOUS var attiecināt uz visiem uzņēmumiem, kas principā apņemas eksportēt visas savas preces vai pakalpojumus.

               (26)

               Savukārt uz eksportu orientētas struktūras ir tiesīgas saņemt virkni pagaidu regulas 66. apsvērumā minēto koncesiju. Tās ir pēc likuma ir atkarīgas no eksporta rezultātiem un tādēļ pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē ir atzītas par specifiskām un kompensējamām. Kā noteikts 6.1. punktā ārējās tirdzniecības politikā 2009.–2014. gadam, EOU eksporta mērķis ir obligāts nosacījums, lai saņemtu subsīdijas.

               (27)

               Visi EOU piešķirtie atbrīvojumi ir pēc likuma atkarīgi no eksporta rezultātiem. EOUS nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem.

               (28)

               Turklāt nav apstiprināts, ka Indijas valdībai būtu pārbaudes sistēma vai procedūra, lai pārliecinātos par to, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt ĀVN ieņēmumu saistības, nevis importa patēriņu eksportēto preču ražošanā.

               (29)

               Kas attiecas uz ieinteresēto personu ar EOU statusu, ieguvumu atmaksājamībai piemēro divus nosacījumus: i) pārbaudes sistēmas trūkums un ii) pārmērīga atbrīvojuma esamība. Atbildot uz iepriekšminēto, jānorāda, ka Indijas valdībai ir būtiski parādīt, ka tā ir ieviesusi pienācīgu pārbaudes sistēmu, lai noteiktu, kuri izejmateriāli un kādā apjomā tika patērēti ražošanas procesā. Pienācīgas pārbaudes sistēmas trūkums tiks izskatīts turpmāk tekstā. Jautājums par pārmērīgu atbrīvojumu ir aktuāls vienīgi tad, ja noteikts, ka shēma, šajā gadījumā EOUS, ir bona fide nodokļa atmaksāšanas shēma, kas atbilst pamatregulas I, II un III pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Kā jau iepriekš paskaidrots 27. apsvērumā, EOUS nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.

               (30)

               Ieinteresētā persona papildus uzsvēra EOU sistēmas pamatbūtību, kas atļauj izejmateriālu beznodokļu importu eksporta preču ražošanai. Ieinteresētā persona norādīja, ka EOU sistēmu var pielīdzināt īpašai muitas procedūrai “atvieglojumi ievešanai pārstrādei”, nevis nodokļu atmaksāšanai. Tā uzskatīja – neraugoties uz to, ka teorētiski abas minētās sistēmas panāk vienu un to pašu (tādu preču eksports, kurās ietverti izejmateriāli, par kuriem pie importa nav maksāts nodoklis), starp abām sistēmām pastāv būtiskas atšķirības. Atbalstot savu apgalvojumu ieinteresētā persona norādīja, ka nodokļu atmaksāšanas sistēmā eksportētājam ir tiesības pieprasīt atmaksu vai nodevas par tiem izejmateriāliem, kuri izmantoti gala produktā. Ievešanas pārstrādei režīmā eksportētājs ir atbrīvots no jebkādas ievedmuitas nodevas, bet viņam ir tiesisks pienākums maksāt nodokli par vietējā tirgū pārdotajām gala precēm. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka pēdējā no minētajām sistēmām nevar būt pārmērīga atbrīvojuma.

               (31)

               Atbildot uz iepriekšminēto, vispirms jānorāda, ka to, vai notikusi pārmaksa, var noteikt vienīgi tādos gadījumos, kad pastāv pārbaudes sistēma ar nolūku pārraudzīt importa patēriņu saistībā ar eksportējamo preču ražošanu. Jautājumā par ieinteresētās personas apgalvojumu, ka EOU nav nodokļu atmaksāšanas sistēma, jāatzīmē, ka pamatregulas I pielikuma 2. zemsvītras piezīmē skaidri norādīts, ka pamatregulas nolūkos “atvieglojumi vai atmaksa” ietver pilnīgu vai daļēju atbrīvojumu no ievedmuitas vai ievedmuitas iekasēšanas atlikšanu. Ir skaidrs, ka nodokļu atmaksāšanas vai atbrīvojuma shēmu pamatjēdzieni ir vienādi, proti, ievedmuita par izejmateriālu importu vai nu nav jāmaksā, vai tā tiek atlīdzināta ar nosacījumu, ka minētos izejmateriālus izmanto tādu preču ražošanai, kuras pēc tam tiek eksportētas. Tāpat ir skaidrs – lai noteiktu, vai EOUS būtu uzskatāma par bona fide nodokļu atmaksāšanas sistēmu, tai jāatbilst pamatregulas I, II un III pielikuma noteikumiem.

               (32)

               Ieinteresētā persona papildus apgalvoja, ka EOU tiek piemērota pienācīga pārbaudes sistēma un turpmākās pārbaudes attiecībā gan uz eksportu, gan pārdošanu vietējā tirgū. Tā apgalvoja, ka būtiska ir ne tikai ārējās tirdzniecības politika (“ATP”) un Procedūras rokasgrāmata (“PR”), kurā noteikti EOU noteikumi un procedūras. Jāizpēta, vai nepastāv citi Indijas tiesību akti un noteikumi, ar ko izveidota saprātīga un efektīva pārbaudes sistēma. Ieinteresētā persona savu pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka atbilstoši PR 6.10.1. nodaļai tai ir tiesisks pienākums nodrošināt pareizu uzskaiti un iesniegt elektroniski parakstītus ceturkšņa un gada progresa ziņojumus par importu, iepirkumiem vietējā tirgū, eksportu un pārdošanu vietējā tirgū. Ieinteresētā persona papildus apgalvoja, ka atbilstoši 1944. gada Centrālajam akcīzes aktam (Central Excise Act), pārdodot vietējā tirgū, tai ir ar likumu noteikts pienākums izrakstīt nodokļu rēķinu, kurā, piemēram, ir skaidri norādīti maksājamie nodokļi. Centrālajā akcīzes aktā ir noteiktas arī ikmēneša prasības, saskaņā ar kurām ieinteresētajai personai jāsniedz iestādēm pilnīgi dati par pārdošanu vietējā tirgū. Tāpat saskaņā ar 1956. gada Likumu par uzņēmējsabiedrībām (Companies Act) un piemērojamajiem grāmatvedības standartiem ieinteresētajai personai ir tiesisks pienākums savos revidētajos finanšu pārskatos sniegt sīki izstrādātu informāciju par importu un vietējo iepirkumu, kā arī par eksportu un pārdošanu vietējā tirgū.

               (33)

               Atbildot uz iepriekšminēto, netiek apšaubīts, ka Likums par uzņēmējsabiedrībām, iespējams, ir pamatā Indijas grāmatvedības standarti. Tomēr, izvērtējot EOU kompensējamību, būtisks jautājums ir šāds – vai valdība ir izveidojusi sistēmu, ar kuru var pārliecināties, vai un kādā daudzumā beznodokļu imports ticis patērēts eksporta preču ražošanā.

               (34)

               Centrālā akcīzes akta prasības kalpo pilnīgi citam mērķim, proti, nodrošināt, lai gadījumos, kad pārdošana notiek vietējā Indijas tirgū, tiktu nomaksāti piemērojamie nodokļi. Netiek pārbaudīti bez nodokļiem importētie materiāli un netiek kontrolēta saikne starp beznodokļu izejmateriāliem un gala iznākuma eksporta precēm, lai attiecīgos pasākumus kvalificētu kā nodokļu atmaksāšanas sistēmas.

               (35)

               Attiecībā uz ieviestajiem turpmākajiem pārbaudes pasākumiem jāatgādina, kā minēts pagaidu regulas 69. apsvērumā, ka EOU nekad netiek prasīts, lai katrs importa sūtījums atbilstu attiecīgās saražotās produkcijas galamērķim. Tomēr tikai šādi kontrolējot sūtījumus, Indijas iestādes saņems pietiekamu informāciju par izejvielu galamērķi, lai pārliecinātos, ka ievedmuitas/tirdzniecības nodokļa atbrīvojums nepārsniedz izejvielu apjomu eksporta preču ražošanai.

               (36)

               Tādējādi, neraugoties uz šīs ieinteresētās personas iesniegto piezīmju rūpīgu apsvēršanu, tika apstiprināts, ka Indijas valdībai nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai pārliecinātos par to, vai un kādā daudzumā bez muitas nodokļa un bez tirdzniecības nodokļa iepirktie resursi tika patērēti eksporta produkcijas ražošanā (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, ja nav pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt Indijas valdība nesniedza pierādījumus par to, ka nav noticis pārmērīgs atbrīvojums.

               (37)

               Ieinteresētā persona apgalvoja, ka subsīdiju aprēķināšanas nolūkā Komisijai būtu bijis jāņem vērā muitas nodevas, kas nomaksātas par gala produkta pārdošanu vietējā tirgū. Atbildot uz šo apgalvojumu, jāņem vērā – lai gan EOU izveides mērķis ir gūt ĀVN ieņēmumus, EOU ražotnei ir iespēja pārdot daļu produkcijas iekšzemes tirgū. Saskaņā ar EOUS preces tiks uzskatītas par importētām precēm, lai gan nodoklis jāmaksā tikai 50 % apmērā. Pati par sevi EOU nav atšķirīgā situācijā kā citi uzņēmumi, kas darbojas iekšzemes tirgū, t. i., piemērojamie nodokļi būtu jāmaksā par iepirktajām precēm. Šajā kontekstā vajadzētu būt skaidram, ka valdības lēmums iekasēt nodokļus par precēm, ko paredzēts patērēt iekšzemes tirgū, nenozīmē, ka EOU atbrīvojums no ievedmuitas un pārdošanas nodokļu atmaksāšana nav ieguvums saistībā ar attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem. Turklāt pārdevumi iekšzemes tirgū neietekmē vispārīgāku atbilstības novērtējumu par to, vai pastāv pienācīga pārbaudes sistēma.

               (38)

               Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Komisija, aprēķinot subsīdijas lielumu, izmanto nepareizu saucēju. Tā apgalvoja, ka pareizs saucējs būtu kopējais pārdošanas apjoms, nevis tikai eksporta pārdošanas apjoms. Šī prasība bija jānoraida. Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. punktu, subsīdijas apjoms (skaitītājs), kas aprēķināts atbilstoši shēmai, ir sadalīts uz kopējo eksporta apgrozījumu IP un aprēķinā parādās kā attiecīgās summas saucējs, jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta snieguma. EOU iespēja pārdot daļu no tās produkcijas vietējā tirgū neietekmē faktu, ka EOUS ir skaidrs eksporta mērķis.

               (39)

               Visbeidzot ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzņēmumam piešķirtajam ieguvumam būtu jābūt vienādam ar Indijas valdības zaudētajām kredītizmaksām laikposmā starp izejmateriālu importu un galīgo nerūsējošā tērauda stieņu eksportu no Indijas. Ieinteresētā persona savu pieprasījumu pamatoja, atsaucoties uz ASV Tirdzniecības departamenta sākotnējiem konstatējumiem jaunajā antisubsīdiju nosūtītāju pārskatā, kurā nenomaksātas nodevas tika uzskatītas par bezprocentu aizdevumu, kas uzņēmumam izsniegts importēšanas laikā. Atbildot uz iepriekšminēto, jāatzīmē, ka Komisijai nav saistoša aprēķinu metodika, kuru piemēro ASV Tirdzniecības departaments, bet tai ir saistoši pamatregulas nosacījumi. Šajā gadījumā aprēķinos izmantotā metodika ir paskaidrota pagaidu regulas 75. un 76. apsvērumā. Jebkurā gadījumā šie apgalvojumi derētu tikai tad, ja nodokļus tikai atliktu (pamatregulas I pielikuma 3. zemsvītras piezīme), nevis atceltu, kā tas ir noticis šajā gadījumā.

               (40)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 60.–77. apsvērumu.

         3.6.   Eksportu kredītu shēma (“ECS”)

               (41)

               Viena ieinteresētā persona apliecināja, ka tā ir saņēmusi atvieglotus kredītnosacījumus eksportam, taču apgalvoja, ka likme bijusi ievērojami augstāka par noteicošajām kredītlikmēm ES un tādējādi nebūtu uzskatāma par ieguvumu.

               (42)

               Atbildot uz šo apsvērumu, jāatzīmē, ka subsīdijas apjoms ir aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītiem, un summu, kura būtu bijusi jāmaksā par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu konkrētais uzņēmums Indijā. Šajā gadījumā subsīdijas apjoma aprēķināšanai tika izmantots iekšzemes etalons. Tādēļ šis arguments ar šo tiek noraidīts.

               (43)

               Tā kā citas piezīmes par šo shēmu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 78.–86. apsvērums.

         3.7.   Kompensējamo subsīdiju apmērs

               (44)

               Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem kompensējamo subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem, ir diapazonā no 3,3 % līdz 4,3 %. Tie ir rādītāji, kas atbilst pagaidu regulas 87. apsvērumā norādītajam, tāpēc minētais apsvērums tiek apstiprināts.

                           SHĒMA→

                              DEPBS
                               (3)

                           IAS (3)

                              EOU
                               (3)

                              ECS
                               (3)

                           Kopā

                           UZŅĒMUMS

                              Chandan Steel Ltd.

                           1,5 %

                           1,5 %

                           0,4 %

                           3,4 %

                              Venus group

                           2,6 % līdz 3,4 %

                           0 līdz 0,8 %

                           3,3 % (4)

                              Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           4,3 %

               (45)

               Subsīdijas starpības noteikšanas metodika izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bija izklāstīta pagaidu regulas 88. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu uzņēmumiem, kuri sadarbojas, bet nav iekļauti izlasē, subsīdiju starpība, kuru aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdiju starpību, kas noteikta uzņēmumiem, kuri sadarbojas un ir iekļauti izlasē, ir 4,0 %. Tādējādi pagaidu regulas 88. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

               (46)

               Valsts mēroga subsīdijas starpības noteikšanas pamatojums ir izklāstīts pagaidu regulas 89. apsvērumā. Tā kā piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 89. apsvērums.

         4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

               (47)

               Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozari nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 90.–93. apsvērums.

         5.   KAITĒJUMS

               (48)

               Tā kā piezīmes par kaitējumu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94.–122. apsvērums.

         6.   CĒLOŅSAKARĪBA

               (49)

               Tā kā piezīmes par cēloņsakarību nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 123.–136. apsvērums.

         7.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (50)

               Tā kā piezīmes par Savienības interesēm nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 137.–148. apsvērums.

         8.   GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

   8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

               (51)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vidējā pirmsnodokļu peļņas starpība 9,5 %, kas tika balstīta uz 2007. gada situāciju un izmantota, lai aprēķinātu cenu, kas nerada kaitējumu, ar mērķi noteikt kaitējuma starpību, neatspoguļo ražošanas nozares ilgtermiņa peļņas starpību pirms nodokļu nomaksas. Tika apgalvots, ka gads, uz kura bāzes minētā peļņa tika aprēķināta, bija uzskatāms par īpašu gadu un ka 2005. un 2006. gads būtu reprezentatīvāki, jo tie bija parasti uzņēmējdarbības gadi, kuros peļņas starpības bija no 4 % līdz 6 %.

               (52)

               Pagaidu fāzē izmantotā orientējošā peļņa tika balstīta uz vidējo svērto peļņas starpību, kādu 2007. gadā uzrādīja izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Šo gadu uzskatīja par visnesenāko reprezentatīvo gadu, kurā Savienības ražotāji necieta no kaitējumu izraisošas subsidēšanas. Tādēļ piezīme tika noraidīta, un ar šo tiek apstiprināta pagaidu fāzē izmantotā peļņas starpība.

               (53)

               Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 149.–153. apsvērums.

         8.2.   Secinājums par kaitējuma novēršanas līmeni

               (54)

               Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulā izmantotā metodika.

         8.3.   Maksājumu apjoms

               (55)

               Atbilstīgi iepriekšminētajam un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu galīgais kompensācijas maksājums jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu subsidēta importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas starpību.

               (56)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, kompensācijas maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpību un subsīdijas starpību. Tāpēc ierosinātās kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.

                           Uzņēmums

                           Subsīdijas starpība

                           Kaitējuma starpība

                           Kompensācijas maksājuma likme

                              Chandan Steel Ltd.

                           3,4 %

                           28,6 %

                           3,4 %

                              Venus group

                           3,3 %

                           45,9 %

                           3,3 %

                              Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

                           Uzņēmumi, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē

                           4,0 %

                           44,4 %

                           4,0 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

               (57)

               Atsevišķiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, izmantojot pašreizējās izmeklēšanas konstatējumus. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

               (58)

               Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

         8.4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

               (59)

               Ņemot vērā konstatēto subsīdiju starpību milzīgo apjomu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek atzīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, kas ar pagaidu regulu nodrošinātas kā pagaidu kompensācijas maksājums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo kompensācijas maksājumu tādu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, kuri pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk nav apstrādāti, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89.
   2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, par 1. punktā aprakstīto ražojumu, kuru ražojuši turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda:

               Uzņēmums

               Maksājums (%)

                  Taric papildu kods

                  Chandan Steel Ltd., Mumbai

               3,4

               B002

                  Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;

                  Precision Metals, Mumbai;

                  Hindustan Inox Ltd., Mumbai;

                  Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai

               3,3

               B003

                  Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane

               4,3

               B004

               Pielikumā minētie uzņēmumi

               4,0

               B005

               Visi pārējie uzņēmumi

               4,3

               B999

         3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Galīgi iekasē summas, kas iemaksātas kā pagaidu kompensācijas maksājumi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1261/2010 tādu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, kuri pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk nav apstrādāti, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 19. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (2)  OV L 343, 29.12.2010., 57. lpp.

      (3)  Subsīdijas, kas apzīmētas ar zvaigznīti, ir eksporta subsīdijas.

      (4)  Grupas vidējais svērtais rādītājs.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.
   PIELIKUMS

      IZLASĒ NEIEKĻAUTIE INDIJAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS

         TARIC PAPILDU KODS B005

               Uzņēmuma nosaukums

               Pilsēta

                  Ambica Steel Ltd.

                  New-Delhi

                  Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

                  Navi-Mumbai

                  Chase Bright Steel Ltd.

                  Navi-Mumbai

                  D.H. Exports Pvt. Ltd.

                  Mumbai

                  Facor Steels Ltd.

                  Nagpur

                  Global smelters Ltd.

                  Kanpur

                  Indian Steel Works Ltd.

                  Navi-Mumbai

                  Jyoti Steel Industries Ltd.

                  Mumbai

                  Laxcon Steels Ltd.

                  Ahmedabad

                  Meltroll Engineering Pvt. Ltd.

                  Mumbai

                  Mukand Ltd.

                  Thane

                  Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

                  Mumbai

                  Panchmahal Steel Ltd.

                  Kalol

                  Raajratna Metal Industries Ltd.

                  Ahmedabad

                  Rimjhim Ispat Ltd.

                  Kanpur

                  Sindia Steels Ltd.

                  Mumbai

                  SKM Steels Ltd.

                  Mumbai

                  Parekh Bright Bars Pvt. Ltd.

                  Thane

                  Shah Alloys Ltd.

                  Gandhinagar


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/636 (2017. gada 30. marts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
                  5.4.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 91/4

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/636
      (2017. gada 30. marts)
      par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

                  (2)

                  Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

                  (3)

                  Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

                  (4)

                  Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

                  (5)

                  Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
      2. pants
      Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
      3. pants
      Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 30. martā

               Komisijas

               un tās priekšsēdētāja vārdā –

               Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

               ģenerāldirektors

            Stephen QUEST

         (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

         (2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

         PIELIKUMS

                     Preču apraksts

                     Klasifikācija (KN kods)

                     Pamatojums

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Sprādžu pāris, kas paredzēts izmantošanai kā drošības jostu slēgmehānisms. Katra sprādze sastāv no metāla slēgmehānisma, plastmasas apvalka, tekstilmateriāla sloksnes, metāla savienotājelementiem un elektroniska sensora, kas rada skaņas signālu brīdī, kad transportlīdzekļa drošības jostām ir jābūt piesprādzētām, bet tās tādas nav.
                     No izstrādājuma kopējā sastāva pēc masas satura oglekļa tērauds veido 56 %, plastmasa – 21 %, tekstilmateriāli – 13 % un citi materiāli – 10 %.
                     Tas ir drošības jostu komplekta elements, ko izmanto, piemēram, transportlīdzekļa sēdekļiem.
                     Sk. attēlu (*1).

                     8308 90 00

                     Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.b), 4. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, XV sadaļas 3. piezīmi un KN kodu 8308  un 8308 90 00  formulējumu.
                     Izstrādājuma objektīvās pazīmes ir raksturīgas sprādzei, jo tas darbojas kā slēgmehānisms.
                     To nevar klasificēt pozīcijā 8301  kā slēdzeni no parastā metāla, jo izstrādājums nav ne aizdare, kas slēdzama ar atslēgu vai kontrolējama ar burtu vai skaitļu kombināciju, nedz arī elektriska slēdzene (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 8301 ).
                     To nevar klasificēt pozīcijā 8302  kā pierīci, stiprinājumu un līdzīgu parastā metāla izstrādājumu, ko izmanto transportlīdzekļu virsbūvēs, jo izstrādājums nav daļa no automobiļa virsbūves, bet gan daļa no drošības jostas komplekta.
                     To nevar arī klasificēt pozīcijā 8708  kā daļu no drošības jostas, jo minētā pozīcija attiecas tikai uz pozīcijās 8701 –8705  minētajām transportlīdzekļu drošības jostām, bet ne uz drošības jostu daļām.
                     To nevar arī klasificēt pozīcijā 8708 21  kā nenokomplektētas drošības jostas, jo izstrādājums ir tikai viens no nokomplektētas drošības jostas elementiem (kas sastāv no piecām galvenajām daļām: sprādzes, spriegotāji, stiprinājumi, siksnas un slēgmēlītes), un tam līdz ar to šādā veidā nav nokomplektēta vai gatava izstrādājuma pamatīpašību.
                     Izstrādājums, kas, pamatojoties uz tā objektīvajām īpašībām un pazīmēm, nav klasificējams konkrētā pozīcijā, pēc tā objektīvajām pazīmēm un īpašībām tomēr ir visradniecīgākais sprādzēm pozīcijā 8308 . Tāpēc tas ir klasificējams ar KN kodu 8308 90 00  pie sprādzēm no parastā metāla.

            (*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 733/2012 ( 2012. gada 13. augusts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               14.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 216/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 733/2012
   (2012. gada 13. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 13. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  TR

                  55,3

                  ZZ

                  50,5

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,2

                  TR

                  92,0

                  UY

                  95,3

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  95,5

                  0806 10 10

                  EG

                  204,0

                  MA

                  168,7

                  MK

                  50,2

                  MX

                  186,3

                  TR

                  169,9

                  ZZ

                  155,8

                  0808 10 80

                  AR

                  81,9

                  BR

                  105,2

                  CL

                  127,1

                  NZ

                  116,3

                  US

                  194,6

                  ZA

                  95,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  111,0

                  CL

                  165,2

                  CN

                  80,2

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  174,2

                  ZA

                  108,3

                  ZZ

                  134,1

                  0809 30

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  158,6

                  0809 40 05

                  BA

                  67,4

                  IL

                  69,8

                  ZZ

                  68,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 421/2012 ( 2012. gada 16. maijs ) par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2012. gada maija pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

text:
               17.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 421/2012
   (2012. gada 16. maijs)
   par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2012. gada maija pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 620/2009, ar ko paredz importa tarifa kvotu pārvaldību augstas kvalitātes liellopu gaļai (3), ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi importa licenču iesniegšanai un izdošanai.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad licenču pieteikumos pieprasītie daudzumi pārsniedz attiecīgajā kvotas periodā pieejamos daudzumus, jānosaka piešķīruma koeficienti attiecībā uz katrā licences pieteikumā norādītajiem daudzumiem. Daudzumi, kas pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri laikposmā no 2012. gada 1. maija līdz 7. maijam iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tādējādi jānosaka, par kādu apjomu var izdot importa licences, nosakot piešķīruma koeficientu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Importa licenču pieteikumiem, uz kuriem attiecas kvota ar kārtas numuru 09.4449 un kuri iesniegti laikposmā no 2012. gada 1. maija līdz 7. maijam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, piemēro piešķīruma koeficientu 16,215775 % apmērā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 16. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 182, 15.7.2009., 25. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2011 ( 2011. gada 14. jūlijs ), ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo budžeta apjomu 2011. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009

text:
               15.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/62

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 680/2011
   (2011. gada 14. jūlijs),
   ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo budžeta apjomu 2011. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 51. panta 2. punkta pirmo daļu, 69. panta 3. punktu, 87. panta 3. punktu, 123. panta 1. punktu, 128. panta 1. punkta otro daļu un 2. punkta otro daļu, kā arī tās 131. panta 4. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Tām dalībvalstīm, kuras 2011. gadā īsteno Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā paredzēto vienotā maksājuma shēmu, katram no regulas 52., 53. un 54. pantā minētajiem maksājumiem būtu jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam.

               (2)

               Tām dalībvalstīm, kuras 2011. gadā izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 87. pantā minēto iespēju, būtu jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kas izslēgti no vienotā maksājuma shēmas.

               (3)

               Tām dalībvalstīm, kuras 2011. gadā izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 1. punktā vai 131. panta 1. punktā minētās iespējas, būtu jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam attiecībā uz īpašo atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļas 5. nodaļā.

               (4)

               Ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 4. punktu resursi, kurus var izmantot jebkādiem saistītajiem pasākumiem, kuri paredzēti 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā, ir ierobežoti līdz 3,5 % no valstij noteiktā maksimālā daudzuma, kas minēts tās pašas regulas 40. pantā. Skaidrības labad Komisijai būtu jāpublicē maksimālais apjoms, kas izriet no dalībvalstu paziņotajām summām saistībā ar attiecīgajiem pasākumiem.

               (5)

               Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktam summas, kas aprēķinātas saskaņā ar minētās regulas 69. panta 7. punktu, ir noteiktas III pielikumā Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulai (EK) Nr. 1120/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienotā maksājuma shēmu, kura paredzēta III sadaļā Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 (2). Skaidrības labad Komisijai būtu jāpublicē dalībvalstu paziņotās summas, kuras tās plāno izmantot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               (6)

               Skaidrības labad būtu jāpublicē vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamais budžets 2011. gadam, kura summa ir aprēķināta, maksimāli pieļaujamos apjomus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 52., 53., 54., 68 un 87. pantā, atskaitot no tās pašas regulas VIII pielikumā minētajiem maksimāli pieļaujamajiem apjomiem. Summa, ko atskaita no minētā VIII pielikuma, lai finansētu īpašo atbalstu, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantā, atbilst starpībai starp īpašā atbalsta kopējo summu, ko paziņojušas dalībvalstis, un summām, kas paziņotas, lai finansētu īpašo atbalstu saskaņā ar tās pašas regulas 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu. Ja dalībvalsts, kas īsteno vienotā maksājuma shēmu, nolemj piešķirt atbalstu, kas minēts 68. panta 1. punkta c) apakšpunktā, summai, kas paziņota Komisijai, ir jābūt iekļautai vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamajā budžeta apjomā, jo šis atbalsts tiek sniegts kā vienības vērtības palielinājums un/vai palielinot lauksaimnieka tiesību uz maksājumu skaitu.

               (7)

               Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas 2011. gadā īsteno Regulas (EK) Nr. 73/2009 V sadaļas 2. nodaļā paredzēto vienotā platībmaksājuma shēmu, gada finansiālie piešķīrumi būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 123. panta 1. punktu.

               (8)

               Skaidrības labad būtu jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantu 2011. gadā piešķirtu atsevišķos maksājumus par cukuru, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

               (9)

               Skaidrības labad būtu jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantu 2011. gadā piešķirtu atsevišķos maksājumus par augļiem un dārzeņiem, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

               (10)

               Attiecībā uz dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 128. panta 1. un 2. punktu būtu jāpublicē maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam attiecībā uz pārejas posma maksājumiem par augļiem un dārzeņiem 2011. gadā, kurš noteikts, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 51. panta 2. punktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 87. panta 3. punktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam ir noteikts šīs regulas II pielikumā.
   3.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 3. punktā un 131. panta 4. punktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam ir noteikts šīs regulas III pielikumā.
   4.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam ir noteikts šīs regulas IV pielikumā.
   5.   Summas, ko dalībvalstis var izmantot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu, lai segtu īpašo atbalstu, kas paredzēts tās pašas regulas 68. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas V pielikumā.
   6.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā minētais vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam ir noteikts šīs regulas VI pielikumā.
   7.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 123. panta 1. punktā minētie gada finansiālie piešķīrumi 2011. gadam ir noteikti šīs regulas VII pielikumā.
   8.   Čehijai, Ungārijai, Latvijai, Lietuvai, Polijai, Rumānijai un Slovākijai pieejamais maksimālais finansējuma apjoms, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantā minēto atsevišķo maksājumu par cukuru 2011. gadā, ir noteikts šīs regulas VIII pielikumā.
   9.   Čehijai, Ungārijai, Polijai un Slovākijai pieejamais maksimālais finansējuma apjoms, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantā minēto atsevišķo maksājumu par augļiem un dārzeņiem 2011. gadā, ir noteikts šīs regulas IX pielikumā.
   10.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 128. panta 1. punkta otrajā daļā un 2. punktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2011. gadam ir noteikts šīs regulas X pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 14. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

      (2)  OV L 316, 2.12.2009., 1. lpp.

      I PIELIKUMS

         Maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms tiešajiem maksājumiem, kas piešķirami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 52., 53. un 54. pantu

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  BE

                  DK

                  ES

                  FR

                  IT

                  AT

                  PT

                  SI

                  FI

                  SE

                  Piemaksa par aitām un kazām

                  855

                  21 892

                  600

                  Papildpiemaksa par aitām un kazām

                  7 184

                  200

                  Piemaksa par zīdītājgovīm

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Papildpiemaksa par zīdītājgovīm

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

                  Īpašā piemaksa par liellopiem

                  33 085

                  10 077

                  37 446

                  Kaušanas piemaksa par pieaugušiem lopiem

                  47 175

                  8 657

                  Kaušanas piemaksa par teļiem

                  6 384

                  560

                  946

                  Tomāti – 54. panta 1. punkts

                  4 017

                  16 667

                  Augļi un dārzeņi, izņemot tomātus – 54. panta 2. punkts

                  33 025

                  850

      II PIELIKUMS

         Maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms tiešajiem maksājumiem, kas piešķirami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 87. pantu

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Spānija

                  Francija

                  Itālija

                  Nīderlande

                  Portugāle

                  Somija

                              –

                              Atbalsts par sēklām

                  10 347

                  2 310

                  13 321

                  726

                  272

                  1 150

      III PIELIKUMS

         Maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punktā paredzētajam īpašajam atbalstam

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Dalībvalsts

                  Beļģija

                  6 389

                  Bulgārija

                  19 326

                  Čehija

                  31 826

                  Dānija

                  15 800

                  Vācija

                  2 000

                  Igaunija

                  1 253

                  Īrija

                  25 000

                  Grieķija

                  108 000

                  Spānija

                  247 865

                  Francija

                  456 600

                  Itālija

                  316 950

                  Latvija

                  5 130

                  Lietuva

                  9 503

                  Ungārija

                  77 290

                  Nīderlande

                  21 965

                  Austrija

                  11 900

                  Polija

                  40 800

                  Portugāle

                  32 411

                  Rumānija

                  25 545

                  Slovēnija

                  11 699

                  Slovākija

                  11 000

                  Somija

                  47 555

                  Zviedrija

                  3 434

                  Apvienotā Karaliste

                  29 800

                                 Piezīme:

                              dalībvalstu paziņotās summas 68. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā atbalsta piešķiršanai, kas ir iekļautas vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamajā budžeta apjomā.

                        Grieķija: 30 000 tūkstoši EUR
                  Slovēnija: 4 800 tūkstoši EUR

      IV PIELIKUMS

         Maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms atbalstam, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Dalībvalsts

                  Beļģija

                  6 389

                  Bulgārija

                  19 326

                  Čehija

                  31 826

                  Dānija

                  4 300

                  Vācija

                  2 000

                  Igaunija

                  1 253

                  Īrija

                  25 000

                  Grieķija

                  78 000

                  Spānija

                  178 265

                  Francija

                  272 600

                  Itālija

                  147 950

                  Latvija

                  5 130

                  Lietuva

                  9 503

                  Ungārija

                  46 164

                  Nīderlande

                  14 000

                  Austrija

                  11 900

                  Polija

                  40 800

                  Portugāle

                  19 510

                  Rumānija

                  25 545

                  Slovēnija

                  6 899

                  Slovākija

                  11 000

                  Somija

                  47 555

                  Zviedrija

                  3 434

                  Apvienotā Karaliste

                  29 800

      V PIELIKUMS

         Summas, ko dalībvalstis izmanto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu, lai segtu īpašo atbalstu, kas paredzēts minētās regulas 68. panta 1. punktā

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Dalībvalsts

                  Beļģija

                  6 389

                  Dānija

                  15 800

                  Īrija

                  23 900

                  Grieķija

                  70 000

                  Spānija

                  144 200

                  Francija

                  74 000

                  Itālija

                  144 900

                  Nīderlande

                  21 965

                  Austrija

                  11 900

                  Portugāle

                  21 700

                  Slovēnija

                  4 800

                  Somija

                  4 762

      VI PIELIKUMS

         Maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms vienotā maksājuma shēmai

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Dalībvalsts

                  Beļģija

                  508 479

                  Dānija

                  997 381

                  Vācija

                  5 769 994

                  Īrija

                  1 339 421

                  Grieķija

                  2 223 798

                  Spānija

                  4 676 132

                  Francija

                  7 477 752

                  Itālija

                  4 048 143

                  Luksemburga

                  37 679

                  Malta

                  4 726

                  Nīderlande

                  852 443

                  Austrija

                  676 748

                  Portugāle

                  435 505

                  Slovēnija

                  105 247

                  Somija

                  521 080

                  Zviedrija

                  724 349

                  Apvienotā Karaliste

                  3 946 682

      VII PIELIKUMS

         Vienotā platībmaksājuma shēmas gada finansiālie piešķīrumi

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Dalībvalsts

                  Bulgārija

                  400 035

                  Čehija

                  667 365

                  Igaunija

                  80 656

                  Kipra

                  40 902

                  Latvija

                  111 260

                  Lietuva

                  289 729

                  Ungārija

                  958 593

                  Polija

                  2 280 455

                  Rumānija

                  877 278

                  Slovākija

                  292 357

      VIII PIELIKUMS

         Maksimālais finansējuma apjoms, kas dalībvalstīm pieejams, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantā minētos atsevišķos maksājumus par cukuru

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Dalībvalsts

                  Čehija

                  44 245

                  Latvija

                  3 308

                  Lietuva

                  10 260

                  Ungārija

                  41 010

                  Polija

                  159 392

                  Rumānija

                  5 051

                  Slovākija

                  19 289

      IX PIELIKUMS

         Maksimālais finansējuma apjoms, kas dalībvalstīm pieejams, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantā minēto atsevišķo maksājumu par augļiem un dārzeņiem

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Dalībvalsts

                  Čehija

                  414

                  Ungārija

                  4 756

                  Polija

                  6 715

                  Slovākija

                  690

      X PIELIKUMS

         Maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms Regulas (EK) Nr. 73/2009 128. pantā paredzētajiem pārejas posma maksājumiem augļu un dārzeņu nozarē

         2011. kalendārais gads

                  (tūkstošos EUR)

                  Dalībvalsts

                  Kipra

                  Rumānija

                  Slovākija

                  Tomāti – 128. panta 1. punkts

                  869

                  335

                  Augļi un dārzeņi, izņemot tomātus, – 128. panta 2. punkts

                  3 359


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 921/2011 ( 2011. gada 14. septembris ), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               15.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 238/30

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 921/2011
   (2011. gada 14. septembris),
   ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 916/2011 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 15. septembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 14. septembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

      (4)  OV L 237, 14.9.2011., 19. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 15. septembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 11 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  54,80

                  1,03

                  1701 99 10 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,55

                  0,19

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1008/2012 ( 2012. gada 30. oktobris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               31.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 302/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1008/2012
   (2012. gada 30. oktobris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 30. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  37,9

                  MA

                  46,9

                  MK

                  30,0

                  ZZ

                  38,3

                  0707 00 05

                  AL

                  35,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  125,7

                  ZZ

                  64,6

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  58,9

                  CL

                  75,4

                  TR

                  78,6

                  UY

                  57,1

                  ZA

                  92,0

                  ZZ

                  72,4

                  0806 10 10

                  BR

                  264,2

                  LB

                  333,4

                  MK

                  87,0

                  TR

                  169,6

                  US

                  225,7

                  ZZ

                  216,0

                  0808 10 80

                  CL

                  148,8

                  CN

                  97,0

                  MK

                  34,4

                  NZ

                  104,5

                  US

                  118,8

                  ZA

                  133,9

                  ZZ

                  106,2

                  0808 30 90

                  CN

                  67,7

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  90,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/494 (2017. gada 21. marts), ar ko 262. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

text:
               22.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/494
   (2017. gada 21. marts),
   ar ko 262. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida
       (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2017. gada 16. martā nolēma svītrot vienu fizisko personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 21. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītāja vietas izpildītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:

         “Fahd Muhammad 'Abd Al-'Aziz

               Al-Khashiban
             (alias a) Fahad H. A. Khashayban, b) Fahad H. A. al-Khashiban, c) Fahad H. A. Kheshaiban, d) Fahad H. A. Kheshayban, e) Fahad H. A. al-Khosiban, f) Fahad H. A. Khasiban, g) Fahd Muhammad 'Abd Al-'Aziz al-Khashayban, h) Fahd Muhammad'Abd al-'Aziz al-Khushayban, i) Fahad al-Khashiban, j) Fahd Khushaiban, k) Fahad Muhammad A. al-Khoshiban, l) Fahad Mohammad A. al-Khoshiban, m) Fahad Mohammad Abdulaziz Alkhoshiban, n) Abu Thabit, o) Shaykh Abu Thabit, p) Shaykh Thabet, q) Abu Abdur Rahman, r) Abdur Abu Rahman). Adrese: Saūda Arābija. Dzimšanas datums: 16.10.1966. Dzimšanas vieta: Oneiza, Saūda Arābija. Pases Nr.: G477835 (Saūda Arābija, izdota 26.6.2006., derīga līdz 3.5.2011.). Valstspiederība: Saūda Arābijas. Papildu informācija: iesaistīts Abu Sayyaf grupas finansēšanā un citādi sniedza tai palīdzību. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.10.2007.”