title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1191/2013 ( 2013. gada 20. novembris ), ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008, (EK) Nr. 1964/2006, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, Regulas (EK) Nr. 828/2009, (EK) Nr. 1918/2006 un (EK) Nr. 341/2007 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2014. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem, cukuru, olīveļļu un ķiplokiem, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 951/2006, (EK) Nr. 1518/2003, (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 attiecībā uz datumiem, kad jāizdod eksporta licences 2014. gadam ārpuskvotas cukura un izoglikozes, cūkgaļas, liellopu gaļas, olu un putnu gaļas nozarē, un ar ko atkāpjas no Regulas (ES) Nr. 1272/2009 attiecībā uz termiņu, kad jāizskata piedāvājumi parasto kviešu iepirkšanai valsts intervencē par nemainīgu cenu

text:
               23.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 314/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1191/2013
   (2013. gada 20. novembris),
   ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008, (EK) Nr. 1964/2006, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, Regulas (EK) Nr. 828/2009, (EK) Nr. 1918/2006 un (EK) Nr. 341/2007 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2014. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem, cukuru, olīveļļu un ķiplokiem, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 951/2006, (EK) Nr. 1518/2003, (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 attiecībā uz datumiem, kad jāizdod eksporta licences 2014. gadam ārpuskvotas cukura un izoglikozes, cūkgaļas, liellopu gaļas, olu un putnu gaļas nozarē, un ar ko atkāpjas no Regulas (ES) Nr. 1272/2009 attiecībā uz termiņu, kad jāizskata piedāvājumi parasto kviešu iepirkšanai valsts intervencē par nemainīgu cenu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kas izveidots GATT XXIV 6. sarunu nobeigumā (1), un jo īpaši tās 1. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (2), un jo īpaši tās 43. panta aa) punktu, 61. pantu, 144. panta 1. punktu, 148. un 156. pantu un 161. panta 3. punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1528/2007, ar ko dažu tādu valstu izcelsmes izstrādājumiem, kuras ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā, piemēro režīmu, kas paredzēts nolīgumos, ar ko izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus vai kuru rezultātā notiek to izveide (3), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un (EK) Nr. 964/2007 (4) un jo īpaši tās 11. panta 7. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 2305/2003 (5), (EK) Nr. 969/2006 (6) un (EK) Nr. 1067/2008 (7) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz miežiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4126, attiecībā uz kukurūzu saskaņā ar tarifa kvotu 09.4131 un attiecībā uz tādiem parastajiem kviešiem saskaņā ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši.

               (2)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 1964/2006 (8) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 480/2012 (9) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4517 un attiecībā uz šķeltajiem rīsiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4079.

               (3)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 828/2009 (10) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām 09.4221, 09.4231 un no 09.4241 līdz 09.4247.

               (4)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 1918/2006 (11) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz olīveļļu saskaņā ar tarifa kvotu 09.4032.

               (5)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 341/2007 (12) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa “A” licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz ķiplokiem saskaņā ar tarifa kvotām 09.4099, 09.4100, 09.4102, 09.4104, 09.4105 un 09.4106.

               (6)

               Ņemot vērā svētku dienas 2014. gadā, noteiktos laikposmos jāizdara atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008, (EK) Nr. 1964/2006, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012 un Regulas (EK) Nr. 828/2009, (EK) Nr. 1918/2006 un (EK) Nr. 341/2007 attiecībā uz importa licenču pieprasījumu iesniegšanas un šo licenču izdošanas datumiem, lai nodrošinātu attiecīgo kvotu apjomu ievērošanu.

               (7)

               Komisijas Regulas (EK) Nr. 951/2006 (13) 7.d panta 1. punktā noteikts, ka ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licences izdod no piektdienas nākamajā nedēļā pēc pieprasījuma iesniegšanas ar nosacījumu, ka Komisija šajā laikposmā nav pieņēmusi nevienu īpašu pasākumu.

               (8)

               Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/2003 (14) 3. panta 3. punktā, Komisijas Regulas (EK) Nr. 382/2008 (15) 12. panta 1. punkta otrajā daļā, Komisijas Regulas (ES) Nr. 1178/2010 (16) 3. panta 3. punktā un Komisijas Regulas (ES) Nr. 90/2011 (17) 3. panta 3. punktā noteikts, ka eksporta licences izsniedz nākamās nedēļas trešdienā pēc eksporta licences pieteikuma iesniegšanas, ja Komisija norādītajā laika posmā nav noteikusi kādus īpašus pasākumus.

               (9)

               Ņemot vērā 2014. gada svētku dienas un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, laikposms starp pieprasījumu iesniegšanas dienu un licenču izdošanas dienu būs pārāk īss, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus pārvaldību. Tāpēc šis laikposms būtu jāpagarina.

               (10)

               Ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1272/2009 (18) 14. panta 1. punkta otro daļu noteikts, ka Komisija pieņem lēmumu divās darbdienās pēc minētās regulas 13. panta 1. punktā noteiktā paziņojuma un piecās darbdienās pēc minētās regulas 13. panta 3. punktā noteiktā paziņojuma.

               (11)

               Ņemot vērā 2014. gada svētku dienas un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, piedāvājumu izskatīšanas termiņš būs pārāk īss, lai nodrošinātu piedāvāto daudzumu pienācīgu uzraudzību. Tādēļ šis termiņš būtu jāpagarina.

               (12)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Labība
   1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2305/2003 3. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2014. gada 12. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2014. gadu attiecībā uz miežiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4126.
   2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2014. gada 12. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2014. gadu attiecībā uz kukurūzu saskaņā ar tarifa kvotu 09.4131.
   3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1067/2008 4. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2014. gada 12. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2014. gadu attiecībā uz tādiem parastajiem kviešiem saskaņā ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši.
   2. pants
   Rīsi
   1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1964/2006 4. panta 3. punkta pirmās daļas, pēc 2014. gada 5. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2014. gadu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4517.
   2.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012 2. panta 1. punkta trešās daļas, pēc 2014. gada 5. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2014. gadu attiecībā uz šķeltajiem rīsiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4079.
   3. pants
   Cukurs
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 828/2009 4. panta 1. punkta, importa licenču pieprasījumus attiecībā uz cukura nozares produktiem saskaņā ar tarifa kvotām 09.4221, 09.4231 un no 09.4241 līdz 09.4247 vairs nevar iesniegt pēc 2014. gada 12. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) un līdz 2014. gada 26. decembra piektdienai plkst. 13.00 (pēc Briseles laika).
   4. pants
   Olīveļļa
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 3. punkta, olīveļļas importa licences, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas I pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, ievērojot pasākumus, kas pieņemti, piemērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (19) 7. panta 2. punktu.
   5. pants
   Ķiploki
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 341/2007 11. panta, importa “A” licences attiecībā uz ķiplokiem, kuru pieprasījumi ir iesniegti 2014. gada aprīļa pirmajās septiņās kalendārajās dienās, kompetentās iestādes var izdot, sākot no 2014. gada 29. aprīļa un vēlākais 2014. gada 7. maijā ar nosacījumu, ka tiek ievēroti pasākumi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā.
   6. pants
   Ārpuskvotas cukurs un izoglikoze
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 951/2006 7.d panta 1. punkta, ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licences, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas II pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 951/2006 9. panta 1. un 2. punktā un kas veikti pirms minētajiem izdošanas datumiem.
   7. pants
   Eksporta licences ar kompensāciju cūkgaļas, liellopu gaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1518/2003 3. panta 3. punkta, Regulas (EK) Nr. 382/2008 12. panta 1. punkta otrās daļas, Regulas (ES) Nr. 1178/2010 3. panta 3. punkta un no Regulas (ES) Nr. 90/2011 3. panta 3. punkta, importa licences, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas III pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1518/2003 3. panta 4. un 4.a punktā, Regulas (EK) Nr. 382/2008 12. panta 2. un 3. punktā, Regulas (ES) Nr. 1178/2010 3. panta 4. un 5. punktā un Regulas (ES) Nr. 90/2011 3. panta 4. un 5. punktā, un kas veikti pirms minētajiem izdošanas datumiem.
   8. pants
   Piedāvājumi parasto kviešu iepirkšanai valsts intervencē par nemainīgu cenu
   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1272/2009 14. panta 1. punkta otrās daļas, attiecībā uz parasto kviešu piedāvājumiem, kas paziņoti šīs regulas IV pielikumā minētajos laikposmos, termiņš, kurā Komisija pieņem lēmumu pēc Regulas (ES) Nr. 1272/2009 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 13. panta 3. punktā minētajiem paziņojumiem, beidzas datumā, kas norādīts minētajā pielikumā.
   9. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tā zaudē spēku 2015. gada 9. janvārī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 20. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

      (2)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (3)  OV L 348, 31.12.2007., 1. lpp.

      (4)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

      (5)  Komisijas 2003. gada 29. decembra Regula (EK) Nr. 2305/2003, ar ko atklāj un nosaka Kopienas tarifa kvotu pārvaldīšanu miežu importam no trešajām valstīm (OV L 342, 30.12.2003., 7. lpp.).

      (6)  Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 969/2006 par Kopienas tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu attiecībā uz trešo valstu izcelsmes kukurūzas ievedumiem (OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.).

      (7)  Komisijas 2008. gada 30. oktobra Regula (EK) Nr. 1067/2008 par Kopienas tarifa kvotas atklāšanu un pārvaldīšanu parastajiem kviešiem, izņemot augstākā labuma parastos kviešus, no trešām valstīm un izņēmumiem no Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 290, 31.10.2008., 3. lpp.).

      (8)  Komisijas 2006. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 1964/2006, ar ko, piemērojot Padomes Regulu (EEK) Nr. 3491/90, atver Kopienas tarifa kvotu rīsiem, kuru izcelsme Bangladešā, un paredz šīs kvotas pārvaldību (OV L 408, 30.12.2006., 19. lpp.).

      (9)  Komisijas 2012. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 480/2012, ar ko atver tarifu kvotu KN koda 1006 40 00 šķeltajiem rīsiem, kas paredzēti KN koda 1901 10 00 pārtikas izstrādājumu ražošanai, un paredz šīs kvotas pārvaldi (OV L 148, 8.6.2012., 1. lpp.).

      (10)  Komisijas 2009. gada 10. septembra Regula (EK) Nr. 828/2009, ar ko laikposmam no 2009./2010. tirdzniecības gada līdz 2014./2015. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu cukura produktu importu un rafinēšanu saskaņā ar preferenču nolīgumiem (OV L 240, 11.9.2009., 14. lpp.).

      (11)  Komisijas 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (OV L 365, 21.12.2006., 84. lpp.).

      (12)  Komisijas 2007. gada 29. marta Regula (EK) Nr. 341/2007, ar ko atver tarifu kvotas un nosaka to administrēšanu, un ievieš ievešanas atļauju un izcelsmes sertifikātu sistēmu attiecībā uz ķiplokiem un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem, kas ievesti no trešām valstīm (OV L 90, 30.3.2007., 12. lpp.).

      (13)  Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.).

      (14)  Komisijas 2003. gada 28. augusta Regula (EK) Nr. 1518/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai cūkgaļas nozarē (OV L 217, 29.8.2003., 35. lpp.).

      (15)  Komisijas 2008. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 382/2008 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu [un teļa gaļas] nozarē (OV L 115, 29.4.2008., 10. lpp.).

      (16)  Komisijas 2010. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1178/2010, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas ieviešanai olu nozarē (OV L 328, 14.12.2010., 1. lpp.).

      (17)  Komisijas 2011. gada 3. februāra Regula (ES) Nr. 90/2011, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai mājputnu gaļas nozarē (OV L 30, 4.2.2011., 1. lpp.).

      (18)  Komisijas 2009. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē (OV L 349, 29.12.2009., 1. lpp.).

      (19)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      I PIELIKUMS

                  Laikposmi olīveļļas importa licenču pieprasījumu iesniegšanai

                  Izdošanas datums

                  2014. gada 14. aprīļa pirmdiena vai 15. aprīļa otrdiena

                  2014. gada 25. aprīļa piektdiena

                  2014. gada 28. aprīļa pirmdiena vai 29. aprīļa otrdiena

                  2014. gada 7. maija trešdiena

                  2014. gada 5. maija pirmdiena vai 6. maija otrdiena

                  2014. gada 14. maija trešdiena

                  2014. gada 26. maija pirmdiena vai 27. maija otrdiena

                  2014. gada 5. jūnija ceturtdiena

                  2014. gada 2. jūnija pirmdiena vai 3. jūnija otrdiena

                  2014. gada 11. jūnija trešdiena

                  2014. gada 14. jūlija pirmdiena vai 15. jūlija otrdiena

                  2014. gada 23. jūlija trešdiena

                  2014. gada 11. augusta pirmdiena vai 12. augusta otrdiena

                  2014. gada 20. augusta trešdiena

      II PIELIKUMS

                  Laikposmi ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieprasījumu iesniegšanai

                  Izdošanas datums

                  No 2014. gada 15. decembra pirmdienas līdz 26. decembra piektdienai

                  2015. gada 8. janvāra ceturtdiena

      III PIELIKUMS

                  Laikposmi eksporta licenču pieprasījumu iesniegšanai cūkgaļas, liellopu gaļas, olu un putnu gaļas nozarē

                  Izdošanas datums

                  No 2014. gada 14. aprīļa pirmdienas līdz 18. aprīļa piektdienai

                  2014. gada 24. aprīļa ceturtdiena

                  No 2014. gada 2. jūnija pirmdienas līdz 6. jūnija piektdienai

                  2014. gada 12. jūnija ceturtdiena

                  No 2014. gada 14. jūlija pirmdienas līdz 18. jūlija piektdienai

                  2014. gada 24. jūlija ceturtdiena

                  No 2014. gada 22. decembra pirmdienas līdz 26. decembra piektdienai

                  2015. gada 7. janvāra trešdiena

      IV PIELIKUMS

                  Regulas (ES) Nr. 1272/2009 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā paziņojuma datums attiecībā uz parasto kviešu piedāvājumiem

                  Regulas (ES) Nr. 1272/2009 13. panta 3. punktā minētā paziņojuma laikposms attiecībā uz parasto kviešu piedāvājumiem

                  Termiņš Komisijas lēmuma pieņemšanai (pēc minētajiem paziņojumiem) attiecībā uz parasto kviešu piedāvājumiem

                  2014. gada 16. aprīļa trešdiena

                  No 2014. gada 14. aprīļa pirmdienas līdz 21. aprīļa pirmdienai

                  2014. gada 24. aprīļa ceturtdiena

                  2014. gada 28. maija trešdiena

                  No 2014. gada 26. maija pirmdienas līdz 30. maija piektdienai

                  2014. gada 4. jūnija trešdiena

                  2014. gada 24. decembra trešdiena
                  2014. gada 31. decembra trešdiena

                  No 2014. gada 17. decembra trešdienas līdz 2015. gada 2. janvāra piektdienai

                  2015. gada 7. janvāra trešdiena


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 581/2012 ( 2012. gada 29. jūnijs ), ar ko nosaka no 2012. gada 1. jūlijā piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

text:
               30.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 171/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 581/2012
   (2012. gada 29. jūnijs),
   ar ko nosaka no 2012. gada 1. jūlijā piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

               (4)

               Laikposmam no 2012. gada 1. jūlijā jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

               (5)

               Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   No 2012. gada 1. jūlijā piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 29. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

      I PIELIKUMS

         Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2012. gada 1. jūlija

                  KN kods

                  Preču apraksts

                  Ievedmuitas nodoklis (1)

                  (EUR/t)

                  1001 19 00
                  1001 11 00

                  Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

                  0,00

                  vidēji augsta kvalitāte

                  0,00

                  zema kvalitāte

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Parastie KVIEŠI (sēklas)

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

                  0,00

                  1002 10 00
                  1002 90 00

                  RUDZI

                  0,00

                  1005 10 90

                  KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

                  0,00

                  1005 90 00

                  KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

                  0,00

                  1007 10 90
                  1007 90 00

                  Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

                  0,00

         (1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

                  —

                  EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

                  —

                  EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

         (2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

      II PIELIKUMS

         Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

      15.6.2012-28.6.2012

                  1.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              (EUR/t)

                              Parastie kvieši (1)

                              Kukurūza

                              Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

                              Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

                              Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

                              Birža

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Kotējums

                              258,64

                              192,65

                              —

                              —

                              —

                              FOB cena, ASV

                              —

                              —

                              235,23

                              225,23

                              205,23

                              Piemaksa par Persijas līča reģionu

                              —

                              23,48

                              —

                              —

                              —

                              Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

                              43,36

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

                              17,04 EUR/t

                              Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

                              52,19 EUR/t

         (1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/304 (2016. gada 2. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTĪ))

text:
               4.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 58/28

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/304
   (2016. gada 2. marts)
   par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTĪ))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu un 52. panta 3. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Austrijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumus Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisija 2014. gada 17. decembrī saņēma trīs paziņojumus par iebildumiem no Vācijas (iesniedzēji – Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., Gläeserne Molkerei GmbH un Bauernverband Mecklenburg–Vorpommern e.V.), kuros bija iekļauti arī attiecīgie pamatotie iebildumu paziņojumi. 2014. gada 30. decembrī Vācijas apvienība VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) savu paziņojumu par iebildumu iesniedza Komisijai tiešā veidā. 2015. gada 5. janvārī Vācija nosūtīja Komisijai vēl vienu paziņojumu par iebildumu (iesniedzējs – Deutsche Heumilchgesellschaft mbH).

               (3)

               Iebildumu procedūra attiecībā uz paziņojumu, kuru apvienība VHM bija nosūtījusi Komisijai tieši, netika uzsākta. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 1. punkta otro daļu likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kura veic uzņēmējdarbību vai ir pastāvīgais iedzīvotājs dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts pieteikums, var iesniegt paziņojumu par iebildumu dalībvalstij, kurā tā veic uzņēmējdarbību. Tādēļ apvienībai VHM nebija tiesību iesniegt paziņojumu par iebildumu vai iebilduma paziņojumu Komisijai tieši.

               (4)

               Iebildumu procedūra attiecībā uz paziņojumu, kuru Vācija bija nosūtījusi 2015. gada 5. janvārī, netika uzsākta. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 1. punkta pirmo daļu paziņojums par iebildumu ir jāiesniedz trīs mēnešos pēc publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2015. gada 5. janvārī saņemtais paziņojums par iebildumu pārsniedza šo termiņu.

               (5)

               Komisija izskatīja trīs iebildumus, kurus Vācija bija nosūtījusi 2014. gada 17. decembrī, un atzina tos par pieņemamiem. Ar 2015. gada 19. februāra vēstuli Komisija aicināja ieinteresētās personas uzsākt attiecīgas konsultācijas, lai panāktu savstarpējo vienošanos saskaņā ar minēto personu iekšējām procedūrām.

               (6)

               Iebildums, kas pamatojās uz Vācijas 2014. gada 17. decembrī nosūtīto paziņojumu un atsaucās uz Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V. iesniegto iebildumu, tika atsaukts.

               (7)

               Konsultāciju termiņš tika pagarināts vēl par trim mēnešiem.

               (8)

               Austrija un Vācija panāca vienošanos, par kuru Komisijai tika paziņots 2015. gada 10. augustā.

               (9)

               Starp Austriju un Vāciju panāktās vienošanās saturs būtu jāņem vērā, jo tā atbilst Regulas (ES) Nr. 1151/2012 un citu ES tiesību aktu noteikumiem.

               (10)

               Produkta specifikācijā tika grozīti daži elementi. Runa ir par šādiem elementiem: iespēja ražotāju saimniecības sadalīt atsevišķās vienībās; papildbarības iekļaušana 75 procentos obligātās rupjās lopbarības, kuri jāaprēķina kā gada vidējais īpatsvars; atļauja mēslošanā izmantot zaļo kompostu; nosacījumu mīkstināšana attiecībā uz mitra siena un skābsiena ražošanu un attiecībā uz skābbarības ražošanu un uzglabāšanu.

               (11)

               Šie elementi nav uzskatāmi par būtiskiem grozījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 4. punktu. Tādēļ iebilduma kontekstā nevajadzētu publicēt grozīto produkta specifikāciju. Tomēr pienācīgas informācijas nolūkos tā jāiekļauj šīs regulas pielikumā.

               (12)

               No ieinteresēto pušu panāktās vienošanās arī izriet, ka divu gadu pārejas periods būtu jāpiešķir ražotājiem, kas patlaban ražo produktus ar nosaukumiem Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, lai šie ražotāji varētu pakāpeniski izpildīt produkta specifikācijas prasības. Turklāt attiecīgajā datumā vēl neizpārdotos produktus būtu jāļauj laist tirgū, līdz beidzas attiecīgie krājumi.

               (13)

               Komisija uzskata, ka garantēto tradicionālo īpatnību aizsardzība būtu jāgroza, ņemot vērā tādu ražotāju un tirgus dalībnieku intereses, kuri līdz šim likumīgi lietojuši attiecīgus nosaukumus. Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, par kuriem ir vienojušās puses, un Regulas (ES) Nr. 1151/2012 mērķus, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 1. punktu, kas pēc analoģijas tiek piemērots arī garantētajām tradicionālajām īpatnībām, un lai nodrošinātu pakāpenisku pielāgošanos specifikācijai, būtu jāatļauj divu gadu pārejas periods, kura laikā ražotāji drīkst lietot nosaukumus Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, neievērojot specifikācijas nosacījumus, kā arī būtu jāatļauj pēc minētā divu gadu perioda beigām turpināt laist tirgū specifikācijai neatbilstīgos produktus, līdz beidzas to krājumi. Tomēr, tirgojot šādus produktus, nosaukumam nevajadzētu pievienot ne norādi “garantēta tradicionālā īpatnība”, ne saīsinājumu “GTĪ”, ne arī ar to saistīto Savienības simbolu.

               (14)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukumi Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno būtu jāreģistrē “Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā”,

               (15)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukumi Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTĪ) ar šo tiek ierakstīti reģistrā.
   Pirmajā daļā minētie nosaukumi apzīmē produktu, kas pieder pie 1.4. grupas “Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Produkta specifikācijas konsolidēta redakcija ir iekļauta šīs regulas pielikumā.
   3. pants
   Divu gadu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas nosaukumus Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno drīkst lietot, lai apzīmētu produktus, kas neatbilst ar Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno apzīmētā produkta specifikācijai. Ja šie nosaukumi tiek lietoti, apzīmējot produkta specifikācijai neatbilstīgus produktus, tad šiem nosaukumiem nedrīkst pievienot norādi “garantēta tradicionālā īpatnība”, saīsinājumu “GTĪ” vai ar to saistīto Savienības simbolu.
   Pēc divu gadu perioda beigām Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno ražotāji drīkst turpināt laist tirgū pirms minētā perioda beigām ražotos un 2. pantā minētajai specifikācijai neatbilstīgos produktus ar šo nosaukumu līdz beidzas attiecīgie krājumi.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 2. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 340, 30.9.2014., 6. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

      PIELIKUMS

         PIETEIKUMS GTĪ REĢISTRĀCIJAI

      Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (1)

            HEUMILCH/ HAYMILK/ LATTE FIENO/ LAIT DE FOIN/ LECHE DE HENO

      EK Nr.: AT-TSG-0007-01035 – 27.8.2012.
      1.   Pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukums un adrese

                  Nosaukums

                  :

                  ARGE Heumilch Österreich

                  Adrese

                  :

                     Grabenweg 68, A-6020 Insbruka

                  Tālrunis

                  :

                  0043 (0)512 345245

                  E-pasta adrese

                  :

                  office@heumilch.at

            2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

      Austrija
      3.   Produkta specifikācija

      3.1.   Reģistrējamie nosaukumi

         Heumilch (de); Haymilk (en); Latte fieno (it); Lait de foin (fr); Leche de heno (es)
      3.2.   Vai nosaukums

                  ☐

                  ir specifisks pats par sevi

                  ☒

                  izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes

         Heumilch saimniecība ir senākais piena ražošanas veids. Piens iegūts no dzīvniekiem saimniecībās ar ilgstošām piensaimniecības tradīcijām. Būtiskākās atšķirības un tradicionālais raksturs izpaužas tajā, ka Heumilch iegūšanai dzīvniekiem, tāpat kā agrāk, neizēdina skābbarību. Sakarā ar lauksaimniecības industrializāciju kopš pagājušā gadsimta 60. gadiem arvien lielāks uzsvars tika likts uz skābbarības ražošanu, tādējādi izkonkurējot siena izmantošanu. Turklāt ir aizliegts izmantot dzīvniekus un barību, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir uzskatāma par ģenētiski modificētu.
      Dzīvnieku ēdināšana atbilst gadalaikiem, zaļbarības periodā dzīvnieki tiek baroti ar svaigu zāli un zaļumiem, nedaudz siena un 3.6. punktā minēto atļauto barību, bet ziemā dzīvniekiem izēdina sienu un nedaudz 3.6. punktā minētās atļautās barības.
      3.3.   Vai ir lūgta nosaukuma rezervēšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktam?

                  ☒

                  Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu.

                  ☐

                  Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas.

            3.4.   Produkta veids

      1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti.
      3.5.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam

      Govs piens saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.
      3.6.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta ražošanas metodes apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam

         Heumilch tiek iegūts, ievērojot tradicionālus iegūšanas nosacījumus atbilstoši Heumilchregulativ (Heumilch iegūšanas noteikumi), un to raksturo aizliegums izmantot skābbarības produktus lopbarībā un aizliegums izmantot dzīvniekus un barību, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir apzīmējama kā ģenētiski modificēta.

         “Heumilchregulativ”

         Heumilch ir piens, kas iegūts no govīm laktācijas periodā piensaimniecībās, kas ir apņēmušās ievērot šādu nosacījumu: neizmantot dzīvniekus un barību, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir uzskatāma par ģenētiski modificētu.
      Visu lauku saimniecību apsaimnieko saskaņā ar Heumilch iegūšanas noteikumiem.

                  a)

                  Tomēr saimniecību var sadalīt skaidri nodalītās ražošanas vienībās, no kurām ne visas tiek apsaimniekotas saskaņā ar šiem noteikumiem. Turklāt šīm ražošanas vienībām jādarbojas izšķiramās ražošanas nozarēs.

                  b)

                  Ja saskaņā ar a) apakšpunktu ne visas saimniecības vienības tiek apsaimniekotas saskaņā ar Heumilch iegūšanas noteikumiem, uzņēmējam dzīvnieki, ko izmanto Heumilch saimniecības vienībā, jātur nodalīti no dzīvniekiem, ko izmanto citās saimniecības vienībās, kā arī jāveic atbilstoša uzskaite, kurā ir norādīta šāda nodalīšana.

         Atļautā barība

                  —

                  Zaļbarības ieguves periodā pārsvarā izēdina svaigu zāli, pākšaugus un zaļumus, ziemā – sienu.

                  —

                  Pieļaujamā papildu rupjā lopbarība ietver lopbarības rapsi, lopbarības kukurūzu, lopbarības rudzus un lopbarības bietes, kā arī siena, lucernas un kukurūzas granulas un līdzvērtīgu lopbarību.

                  —

                  Rupjās lopbarības īpatsvaram gada kopējās barības devas sausnā jābūt vismaz 75 %.

                  —

                  No graudaugiem atļauts izēdināt kviešus, miežus, auzas, tritikāli, rudzus un kukurūzu gan tādā veidā, kādi tie pieejami tirdzniecībā, gan arī maisījumā ar minerālvielām, piemēram, klijas, granulas u. c.

                  —

                  Barošanai var izmantot arī lauka pupas, lopbarības zirņus, lupīnas, eļļasaugu augļus un ekstrakcijas miltus, kā arī lopbarības raušus.

         Aizliegtā barība

                  —

                  Nedrīkst izēdināt skābbarību, mitru sienu un skābsienu.

                  —

                  Nedrīkst izēdināt alus brūžu, spirta rūpnīcu, sidru darītavu blakusproduktus un citus pārtikas rūpniecības blakusproduktus, piemēram, alus drabiņas vai mitrus atgriezumus, izņemot sausus cukurbiešu graizījumus un melasi kā cukura rūpniecības blakusproduktus un sauso proteīnbarību, kas tiek ražota no graudu pārstrādes blakusproduktiem.

                  —

                  Dzīvniekus laktācijas periodā nedrīkst barot ne ar kāda veida samitrinātu lopbarību.

                  —

                  Nedrīkst izēdināt dzīvnieku izcelsmes barību (piens, sūkalas, dzīvnieku milti u. c.), izņemot pienu un sūkalas jaunlopiem.

                  —

                  Nedrīkst barot ar dārzeņu un augļu atlikumiem, kartupeļiem un urīnvielu.

         Mēslošanas nosacījumi

                  —

                  Piensaimniecības vajadzībām izmantojamajās lauksaimniecības platībās mēslošanai nedrīkst izmantot notekūdeņu dūņas, notekūdeņu dūņu produktus un kompostu no municipālajām attīrīšanas iekārtām, izņemot zaļo kompostu.

                  —

                  Visās barošanai izmantotajās platībās jāievēro vismaz trīs nedēļu ilgs pārtraukuma periods starp mēslošanu ar kūtsmēsliem un platības izmantošanu.

         Ķīmisko palīglīdzekļu izmantošana

                  —

                  Ir atļauta tikai selektīva sintētisko ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecības konsultantu vadībā un to punktveida izmantošana visās piena ražotāja zaļbarības platībās.

                  —

                  Līdzekļus cīņai ar mušām slaucamo govju kūtīs drīkst izmantot tikai tad, kad tajā neatrodas dzīvnieki laktācijas periodā.

         Ieguves aizliegums

                  —

                     Heumilch iegūst ne agrāk kā 10. dienā pēc atnešanās.

                  —

                  Attiecībā uz govīm, kuras ir barotas ar skābbarību, ir jāievēro vismaz 14 dienu ilgs gaidīšanas periods.

                  —

                  Alpu dzīvnieki, kuriem fermās ir izēdināta skābbarība, ir vai nu 14 dienas pirms dzīšanas uz Alpu ganībām jābaro ar barību, kas ir brīva no skābbarības, vai arī to pienu kā Heumilch var sākt iegūt tikai pēc tam, kad dzīvnieks 14 dienas ir uzturējies Alpu ganībās (platības, kas ir Heumilch ražotnes īpašumā). Alpu ganībās nedrīkst ne sagatavot skābbarību, ne arī izēdināt to dzīvniekiem.

         Ģenētiski modificētu pārtikas un barības produktu aizliegums

                  —

                  Lai saglabātu tradicionālo Heumilch ieguves veidu, tā iegūšanai nedrīkst izmantot barību un dzīvniekus, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir uzskatāmi par ģenētiski modificētiem.

         Citas prasības

                  —

                  Netiek sagatavota un glabāta skābbarība.

                  —

                  Netiek sagatavoti un uzglabāti nekāda veida siena ruļļi plēvē.

                  —

                  Netiek veikta siena mitrināšana vai skābsiena gatavošana.

            3.7.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes

         Heumilch no parasta govs piena atšķiras ar īpašajiem tā iegūšanas apstākļiem atbilstoši 3.6. punktā minētajiem Heumilch iegūšanas noteikumiem.
      Dr. Gincingera (Ginzinger) un tā līdzstrādnieku 1995. gadā un 2001. gadā Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft Rotholcā veiktajās pārbaudēs 65 % “skābbarības piena paraugos” konstatēja vairāk nekā 1 000 klostrīdiju sporu litrā piena. Kādai lielai sierotavai piegādātajā pienā 52 % paraugu klostrīdiju sporu litrā piena bija vairāk par 10 000. Turpretim 85 % “no skābbarības brīvā”Heumilch paraugos klostrīdiju sporu skaits litrā piena bija mazāks par 200, bet 15 % paraugu – no 200 līdz 300 sporām litrā piena. Sakarā ar īpašajām barošanas metodēm Heumilch satur ievērojami mazāk klostrīdiju sporu. Tādējādi no svaiga Heumilch gatavotajos cietajos sieros ir mazāk organoleptisku trūkumu un acojuma defektu.
      Pētniecības projekta “Skābbarības ietekme uz piena kvalitāti” (Einfluss der Silage auf die Milchqualität) ietvaros tika pārbaudīta tāda piena garša, kas iegūts no dzīvniekiem, kuriem attiecīgi izēdināja vai neizēdināja skābbarību (Gincingers un Čagers (Tschager), BAM, Rotholca, 1993). Rezultātā konstatēja, ka 77 % tāda piena paraugu, kurš iegūts no dzīvniekiem, kuriem bijis izēdināts siens, bija bez organoleptiskiem trūkumiem. Pretstatā tam konstatēja, ka bez organoleptiskiem trūkumiem bija tikai 29 % tāda piena (standarta piena) paraugu, kurš iegūts no dzīvniekiem, kuriem bija izēdināta skābbarība. Būtiskas atšķirības bija arī piena paraugos, kas ņemti no piena savācēju automašīnu tvertnēm. Taču bez konstatētiem organoleptiskiem trūkumiem bija 94 % Heumilch paraugu, kas iegūti no tādu dzīvnieku piena, kuriem nav bijusi izēdināta skābbarība. Turpretim piens, kas iegūts no dzīvniekiem, kuriem izēdināta skābbarība, tikai 45 % gadījumu bija bez konstatētiem trūkumiem.
      Kādā diplomdarbā, kas tika izstrādāts Vīnes Universitātē (Šrainers (Schreiner), Zaics (Seiz), Gincingers (Grinzger), 2011) tika pierādīts, ka salīdzinājumā ar parasto pienu Heumilch sakarā ar barošanu, kuras pamatā ir rupjā lopbarība un ganības, satur divreiz vairāk omega-3 taukskābju un konjugētās linolskābes.
      3.8.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta tradicionālais raksturs

         Heumilch iegūšana un tā tālāka pārstrāde ir tikpat sena kā slaucamo govju izmantošana lauksaimniecībā (kopš aptuveni 5. gs. pr. Kr.). Jau viduslaikos Alpu pakājē un Tiroles kalnājā tā sauktajos Schwaighöfen no Heumilch tika ražots siers. Vārds “Schwaig” ir cēlies no vidusaugšvācu valodas un apzīmē īpašu apdzīvotas vietas un saimniekošanas formu Alpu reģionā. Schwaighöfe kā pastāvīgu apmešanās vietu bieži izveidoja paši zemju īpašnieki, lai izmantotu lopkopībai, jo īpaši piensaimniecībai – siera ražošanai. Tirolē un Zalcburgā par tiem ir atrodamas liecības no 12. gs. Sākotnēji kalnu reģionos Heumilch bija saistīts ar cietā siera ražošanu no svaigpiena. Jau aptuveni 1900. gadā tika izdoti priekšraksti (Milchregulative) cietā siera ražošanai paredzētajam “no skābbarības brīvajam” pienam. No šiem priekšrakstiem ap 1950. gadu Austrijā tika izstrādāti Forarlbergas, Tiroles un Zalcburgas federālās zemes Heumilch iegūšanas noteikumi (Milchregulative). 1975. gadā šie noteikumi tika unificēti, un Austrijas Piensaimniecības struktūra tos izdeva kā noteikumus, kas piemērojami cietā siera ražošanai paredzētajam pienam (Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch, Österreichische Milchwirtschaft Heft 14, Beilage 6 Nr. 23c,21.7.1975.). Lai aizsargātu svaigpiena cietā siera ražošanai nepieciešamo izejvielu – Heumilch (arī “no skābbarības brīvais” piens vai “cietajam sieram derīgs” piens) –, kādreizējā atbildīgā iestāde par piensaimniecību Austrijā līdz pat 1993. gadam atsevišķus ražošanas apgabalus noteica par tādiem, kas ir “brīvi no skābbarības”. Ar 1995. gadā pieņemtajām Federālās lauksaimniecības, mežu, ūdens un vides apsaimniekošanas ministrijas īpašajām pamatnostādnēm par videi draudzīgu, plašu un dabisko dzīvotņu saudzējošu lauksaimniecību (Austrijas programma attiecībā uz videi draudzīgu lauksaimniecību – ÖPUL) tika turpināta “no skābbarības brīvo apgabalu” aizsardzība.
      Alpu reģionos dzīvnieki jau kopš senatnes tiek baroti atbilstoši Heumilch kritērijiem. Par siera ražošanu Wildschönauer Holzalm, Tirolē, ir saglabājušies dokumenti un liecības no 1544. gada.
      Ir Heumilch ieguves saimniecības, kas kopš pagājušā gadsimta 80. gadiem darbojas, papildus ievērojot bioloģiskos/ekoloģiskos kritērijus.
      3.9.   Prasību minimums un procedūras specifisko iezīmju pārbaudei

      —
      4.   Iestādes vai institūcijas, kuras pārbauda atbilstību produkta specifikācijai

      4.1.   Nosaukums un adrese

      —
      4.2.   Iestādes vai institūcijas konkrētie uzdevumi

      —

         (1)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 967/2014 ( 2014. gada 12. septembris ), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 37/2010 attiecībā uz vielu lufenuronu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               13.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 272/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 967/2014
   (2014. gada 12. septembris),
   ar ko groza Regulu (ES) Nr. 37/2010 attiecībā uz vielu lufenuronu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 14. pantu saistībā ar 17. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko sagatavojusi Veterināro zāļu komiteja,
   tā kā:

               (1)

               Tādu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku maksimāli pieļaujamais saturs (turpmāk “MRL”), kas Savienībā paredzētas izmantošanai veterinārajās zālēs produktīviem dzīvniekiem vai lopkopībā izmantotos biocīdos produktos, ir jānosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009.

               (2)

               Farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MRL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos ir noteiktas Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikumā.

               (3)

               Eiropas Zāļu aģentūrai tika iesniegts pieteikums noteikt lufenurona atlieku maksimālo pieļaujamo saturu attiecībā uz lašu dzimtas zivīm.

               (4)

               Veterināro zāļu komiteja ieteica noteikt lufenurona MRL lašu dzimtas zivīm muskuļos un ādā dabīgās proporcijās.

               (5)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 5. pantu Eiropas Zāļu aģentūrai jāizskata iespēja izmantot kādai farmakoloģiski aktīvai vielai kādā konkrētā pārtikas produktā noteikto MRL arī citam pārtikas produktam, kas iegūts no vienas un tās pašas sugas, vai iespēja kādai farmakoloģiski aktīvai vielai noteikto MRL vienai vai vairākām sugām izmantot arī citām sugām.

               (6)

               Veterināro zāļu komiteja ieteica lufenurona MRL lašu dzimtas zivīm ekstrapolēt uz citām zivju sugām.

               (7)

               Tādēļ būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 37/2010, lai iekļautu vielu lufenuronu attiecībā uz zivju sugām.

               (8)

               Ir lietderīgi noteikt samērīgu laikposmu, kurā attiecīgās ieinteresētās personas varētu veikt pasākumus, kas varētu būt nepieciešami, lai nodrošinātu jaunā MRL ievērošanu.

               (9)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumu groza atbilstīgi šīs regulas pielikumam.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 12. novembra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 12. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 22. decembra Regula (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā alfabēta kārtībā iekļauj ierakstu par šādu vielu:

                     Farmakoloģiski aktīvā viela

                     Marķieratliekas

                     Dzīvnieku suga

                     MRL

                     Izmeklējamie audi

                     Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu)

                     Terapeitiskā klasifikācija

                     “Lufenurons
                     (RS-izomēri)

                     Lufenurons
                     (RS-izomēri)

                     Zivis

                     1 350 μg/kg

                     Muskuļi un āda dabīgās proporcijās

                     IERAKSTA NAV

                     Pretparazītu līdzekļi/līdzekļi pret ektoparazītiem”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 758/2012 ( 2012. gada 20. augusts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               21.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 223/51

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 758/2012
   (2012. gada 20. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 20. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  57,4

                  ZZ

                  57,4

                  0707 00 05

                  MK

                  66,1

                  TR

                  104,5

                  ZZ

                  85,3

                  0709 93 10

                  TR

                  104,4

                  ZZ

                  104,4

                  0805 50 10

                  AR

                  90,5

                  CL

                  88,4

                  TR

                  95,0

                  UY

                  87,9

                  ZA

                  92,5

                  ZZ

                  90,9

                  0806 10 10

                  BA

                  61,1

                  EG

                  202,2

                  TR

                  139,4

                  ZZ

                  134,2

                  0808 10 80

                  AR

                  168,7

                  BR

                  105,8

                  CL

                  126,2

                  NZ

                  123,8

                  ZA

                  99,8

                  ZZ

                  124,9

                  0808 30 90

                  AR

                  111,1

                  TR

                  140,9

                  ZA

                  104,4

                  ZZ

                  118,8

                  0809 30

                  TR

                  152,4

                  ZZ

                  152,4

                  0809 40 05

                  BA

                  65,9

                  IL

                  91,1

                  ZZ

                  78,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 205/2013 ( 2013. gada 7. marts ), ar ko tiek paplašināts galīgais antidempinga maksājums, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012, attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu, kas tiek sūtīts no Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Filipīnu izcelsme, un izbeigta izmeklēšana attiecībā uz to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kuri noteikti ar minēto regulu, importējot dažu veidu nerūsējošā tērauda skrūves un stiprinājumus, un to daļas, kas tiek sūtītas no Malaizijas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tiem ir vai nav deklarēta Malaizijas un Taizemes izcelsme

text:
               12.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 68/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 205/2013
   (2013. gada 7. marts),
   ar ko tiek paplašināts galīgais antidempinga maksājums, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012, attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu, kas tiek sūtīts no Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Filipīnu izcelsme, un izbeigta izmeklēšana attiecībā uz to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kuri noteikti ar minēto regulu, importējot dažu veidu nerūsējošā tērauda skrūves un stiprinājumus, un to daļas, kas tiek sūtītas no Malaizijas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tiem ir vai nav deklarēta Malaizijas un Taizemes izcelsme
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu 24,7 % apmērā dažu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam visiem citiem uzņēmumiem, kas nav minēti regulas 1. panta 2. punktā, pēc tādu pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas, kurus noteica ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1890/2005 (3) (“sākotnējā regula”). Minētos pasākumus turpmāk tekstā sauc par “spēkā esošajiem pasākumiem” vai “sākotnējiem pasākumiem” un izmeklēšanu, kuras rezultāts ir ar sākotnējo regulu noteiktie pasākumi, – par “sākotnējo izmeklēšanu”.

         1.2.   Procedūras sākšana

               (2)

               Eiropas Komisija (“Komisija”), apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, ir nolēmusi pēc savas iniciatīvas izmeklēt tādu antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti dažu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, un noteikt, ka jāreģistrē dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu imports, kas nosūtīts no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Malaizijas, Taizemes un Filipīnu izcelsme.

               (3)

               Izmeklēšana tika sākta 2012. gada 15. jūnijā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 502/2012 (4) (“izmeklēšanas sākšanas regula”).

               (4)

               Komisijai pieejamie pirmšķietamie pierādījumi atklāja, ka pēc pasākumu noteikšanas sākotnējā izmeklēšanā ievērojami mainījies tirdzniecības modelis saistībā ar eksportu no ĶTR, Malaizijas, Taizemes un Filipīnām uz Savienību, un tam par pietiekamu iemeslu vai pamatojuma varēja būt tikai sākotnējā izmeklēšanā noteiktie pasākumi. Tika apgalvots, ka šīs pārmaiņas varēja rasties saistībā ar dažu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu pārsūtīšanu caur Malaiziju, Taizemi un Filipīnām uz Savienību.

               (5)

               Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tika mazināta gan daudzuma, gan cenas izteiksmē. Pierādījumi norādīja uz to, ka šis palielinātais importa daudzums no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām tika veikts par cenu, kas ir zemāka par sākotnējā izmeklēšanā noteikto cenu, kura nenodara kaitējumu un kura koriģēta, ņemot vērā izejmateriālu cenu pieaugumu.

               (6)

               Visbeidzot, bija pierādījumi tam, ka cenas dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kas nosūtīts no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām, bija dempinga cenas attiecībā pret normālo vērtību, kura iepriekš noteikta sākotnējā izmeklēšanā un kura koriģēta, ņemot vērā izejmateriālu cenu pieaugumu.

         1.3.   Izmeklēšana

               (7)

               Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja ĶTR, Malaizijas, Taizemes un Filipīnu iestādēm, minēto valstu ražotājiem eksportētājiem, zināmajiem iesaistītajiem Savienības importētājiem un Savienības ražošanas nozarei.

               (8)

               Atbrīvojuma veidlapas tika nosūtītas tiem ražotājiem/eksportētājiem Malaizijā, Taizemē un Filipīnās, kas bija zināmi Komisijai vai attiecīgo valstu pārstāvniecībās Eiropas Savienībā. Anketas tika nosūtītas ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, kas bija zināmi Komisijai vai attiecīgo valstu pārstāvniecībās Eiropas Savienībā. Anketas tika nosūtītas arī zināmajiem importētājiem Savienībā.

               (9)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants un ka konstatējumi varētu tikt izdarīti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

               (10)

               Septiņi Malaizijas, seši Taizemes un trīs Filipīnu ražotāji/eksportētāji un attiecīgā gadījumā to saistītie uzņēmumi ĶTR iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas. Formālu iemeslu dēļ noraidīja dokumentus, ko iesniedza divi Malaizijas uzņēmumi, viens Taizemes un viens Filipīnu uzņēmums, jo tika konstatēts, ka attiecīgie uzņēmumi izmeklējamo ražojumu neražo, vai tie nesadarbojās pēc atbrīvojuma veidlapas iesniegšanas vai arī atbrīvojuma veidlapu iesniedza ļoti vēlā izmeklēšanas posmā.

               (11)

               Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza divi Ķīnas eksportētāji un četri Savienības importētāji/importētāju grupas.

               (12)

               Komisija veica pārbaudes apmeklējumus šajos uzņēmumos:

                           —

                              MCP Precision Sdn. Bhd. (Malaizija),

                           —

                              Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd. (Malaizija),

                           —

                              Tigges Fastener Technology Sdn. Bhd. (Malaizija) un ar to saistītajā tirdzniecības uzņēmumā Tigges Fastener Trading Sdn. Bhd. (Malaizija),

                           —

                              Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. (Malaizija),

                           —

                              Well Union Metal Sdn. Bhd. (Malaizija) un ar to saistītajos uzņēmumos Taivānā Linkwell Industry un Linkfast Industry,

                           —

                              A.B.P. Stainless Steel Fastener Co., Ltd (Taizeme),

                           —

                              Dura Fasteners Co., Ltd (Taizeme),

                           —

                              Taiyo Fasteners Co., Ltd (Taizeme),

                           —

                              Tong Heer Fasteners Co., Ltd (Taizeme),

                           —

                              TPC Stainless & Steel Fasteners Co., Ltd (Taizeme) un ar to saistītajos uzņēmumos TPC Fasteners Co. Ltd, Thai Phaisarn Fastening Co. Ltd un Phaisarn Fastening Ltd Part. (Taizeme),

                           —

                              Multi-Tek Fastenres Inc. (Filipīnas) un ar to saistītajā uzņēmumā Taivānā Multi-Tek Fasteners & Parts Manufacturer Inc.,

                           —

                              Phil Shin Works Corporation (Filipīnas),

                           —

                              Rosario Fasteners Corporation (Filipīnas) un ar to saistītajā uzņēmumā Taivānā Lu Chu Shin Yee Works Co., Ltd.

         1.4.   Ziņošanas periods un izmeklēšanas periods

               (13)

               Ziņošanas periods (“ZP”), t. i., laika posms, par kuru veica pievienotās vērtības testus un dempinga/mērķa cenu samazinājuma aplēses, aptvēra 12 mēnešus (no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam). Izmeklēšanas periods (“IP”), t. i., laika posms, par kuru veica tirdzniecības modeļu pārmaiņu analīzi un pārbaudīja pasākumu iespējamo apiešanu, aptvēra laika posmu no sākotnējo pasākumu noteikšanas līdz ZP beigām.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (14)

               Lai novērtētu, vai pasākumi tiek apieti, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu secīgi analizēja, vai ir vērojamas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, trim attiecīgajām valstīm un Savienību; vai šīs izmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret normālajām vērtībām, kas iepriekš noteiktas sākotnējā izmeklēšanā, vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. pantu.

         2.2.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

               (15)

               Ražojums, uz ko attiecas antidempinga pasākumu iespējama apiešana, ir daži Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidi un to daļas, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 (“attiecīgais ražojums”).

               (16)

               Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā attiecīgais ražojums, taču tas tiek sūtīts no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām neatkarīgi no tā, vai šim ražojumam ir deklarēta Malaizijas, Taizemes un Filipīnu izcelsme, un ko pašlaik klasificē ar tiem pašiem KN kodiem, ar kuriem klasificēts attiecīgais ražojums (“izmeklējamais ražojums”).

               (17)

               Izmeklēšanā atklāja, ka iepriekš definētajām nerūsējošā tērauda skrūvēm un stiprinājumu veidiem un to daļām, ko no ĶTR eksportē uz Savienību, un nerūsējošā tērauda skrūvēm un stiprinājumu veidiem un to daļām, ko sūta no Malaizijas, Taizemes un Filipīnām uz Savienību, ir tās pašas fiziskās un tehniskās īpašības un izmantojums, un tādējādi tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         2.3.   Konstatējumi attiecībā uz Filipīnām

   2.3.1.   Sadarbības līmenis

               (18)

               Kā norādīts 10. apsvērumā, tikai trīs Filipīnu uzņēmumi (vēlāk konstatēja, ka viens no tiem nav izmeklējamā ražojuma ražotājs vai eksportētājs) iesniedza aizpildītu atbrīvojuma veidlapu. Tādējādi uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāvēja 10 % no izmeklējamā ražojuma eksporta no Filipīnām uz Savienību ZP laikā.

               (19)

               Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza arī divi Ķīnas ražotāji/eksportētāji, tomēr neviens no viņiem neveica eksportu uz Filipīnām IP laikā.

               (20)

               Ņemot vērā, ka Ķīnas un Filipīnu uzņēmumu sadarbības līmenis bija samērā zems, konstatējumi attiecībā uz dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļas importu no Filipīnām uz Savienību un attiecībā uz attiecīgā ražojuma eksportu no ĶTR uz Filipīnām saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu bija jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā gadījumā tika izmantoti Eurostat dati, lai noteiktu kopējo importa apjomu no Filipīnām uz Savienību, savukārt, lai noteiktu kopējo eksportu no ĶTR uz Filipīnām, tika izmantoti Ķīnas eksporta statistikas dati.

               (21)

               Attiecībā uz Ķīnas eksporta statistiku būtu jānorāda, ka statistika par tirdzniecības plūsmām starp ĶTR un Filipīnu aptver pilnus HS kodus, kas ir lielāka ražojumu grupa nekā attiecīgais ražojums vai izmeklējamais ražojums. Tomēr, ņemot vērā, ka pastāvēja ļoti izteikta tendence, minētos datus var izmantot, lai konstatētu tirdzniecības modeļa pārmaiņas.

               (22)

               Visbeidzot, Filipīnu iestāžu sniegtie dati kalpoja par papildu informācijas avotu. Lai gan minētie dati nebija pilnīgi un pietiekami detalizēti, lai tikai uz tiem balstītu analīzi, tie bija derīgi, lai pārbaudītu konstatējumus attiecībā uz tirdzniecības modeli.

         2.3.2.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

               (23)

               Pēc sākotnējo pasākumu piemērošanas importam no ĶTR izmeklējamā ražojuma imports no Filipīnām uz Savienību palielinājās pēkšņi un izteikti. No minimālā līmeņa, kas bija zem 100 t gadā (2004–2005), ZP laikā tas sasniedza vairāk nekā 12 000 t.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           ZP

                           Apjoms
                           (t)

                           69

                           23

                           1 369

                           6 048

                           7 046

                           5 406

                           15 580

                           14 528

                           12 075

                              Avots: Eurostat.

               (24)

               Tomēr eksports no Ķīnas uz Filipīnām strauji pieauga no 2004. gada līdz ZP, proti, no 1 100 t līdz vairāk nekā 15 000 t.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           ZP

                           Apjoms
                           (t)

                           1 104

                           2 022

                           2 107

                           3 727

                           3 856

                           7 513

                           11 262

                           15 553

                           15 632

                              Avots: Ķīnas eksporta statistika (Global Trade Atlas Database).

               (25)

               Dati skaidri liecina, ka imports no Filipīnām uz Savienību 2004. un 2005. gadā bija nenozīmīgs. Tomēr 2006. gadā, kad Ķīnas Tautas Republikai noteica pasākumus, imports pēkšņi ievērojami pieauga un daļēji aizstāja ĶTR eksporta apjomus uz Savienības tirgu. Turklāt pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas eksports no Ķīnas uz Savienību ievērojami samazinājās (par 70 %). Bez tam tiek atzīmēts, ka dati, kas saņemti no Filipīnu iestādēm, apstiprina, ka tikai neliela daļa importa no ĶTR bija laista tirdzniecībā Filipīnu muitas teritorijā. Lielākā daļa importa tika novirzīta uz speciālām ekonomikas zonām.

         2.3.3.   Pasākumu apiešanas raksturs

               (26)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izraisa prakse, process vai darbs un ka tām nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver tāda ražojuma nosūtīšanu caur trešām valstīm, uz kuru attiecas pasākumi.

               (27)

               Tiek norādīts, ka Filipīnu eksports no uzņēmumiem, kas sadarbojās, bija apmēram 10 % no kopējā Filipīnu eksporta uz Savienību ZP laikā. Atlikušo eksporta daļu var attiecināt uz ražotājiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, vai arī uz pārsūtīšanas praksi. Pēdējo secinājumu pamato informācija un dati, ko sniegušas Filipīnu iestādes, jo īpaši fakti, ka i) lielākā daļa attiecīgā ražojuma importa no ĶTR tika novirzīta uz speciālajām ekonomikas zonām un nenonāca Filipīnu muitas teritorijā; ii) izmeklējamā ražojuma faktisko ražotāju skaits Filipīnās ir niecīgs.

               (28)

               Tādējādi tika apstiprināts fakts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumus pārsūta caur Filipīnām.

         2.3.4.   Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga pasākumu piemērošana

               (29)

               Izmeklēšanā netika konstatēts, ka pārsūtīšanai būtu cits pamatots iemesls vai ekonomisks pamatojums kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem attiecīgajam ražojumam noteiktajiem pasākumiem. Izņemot maksājumu, nekonstatēja citus elementus, ko varētu uzskatīt par to izmaksu kompensāciju, kas rodas sakarā ar dažu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu pārsūtīšanu caur Filipīnām, jo īpaši transportēšanu un pārkraušanu.

         2.3.5.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (30)

               Lai noteiktu, vai importētais izmeklējamais ražojums daudzuma un cenu ziņā vājinājis to spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi uz attiecīgā ražojuma importu, tika izmantoti Eurostat dati, jo tie bija labākie pieejamie dati par to Filipīnu uzņēmumu eksporta daudzumiem un cenām, kuri nesadarbojās. Tā noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem bija noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Ņemot vērā sākotnējā IP un ZP ievērojamo neatbilstību laikā, šajā izmeklēšanā vajadzēja ņemt vērā ražošanas izmaksu pamatelementu būtiskās pārmaiņas. To ņēma vērā, atbilstīgi galveno izejmateriālu cenu pieaugumam koriģējot cenas, kas nerada kaitējumu, un attiecībā uz pārējiem ražošanas izmaksu un pārdošanas elementiem – pamatojoties uz patēriņa cenu indeksa izmaiņām Savienībā.

               (31)

               Uzskatīja, ka daudzuma ziņā importa pieaugums no Filipīnām uz Savienību (no gandrīz 100 t 2004. gadā līdz vairāk nekā 12 000 t ZP laikā) ir ievērojams.

               (32)

               Salīdzinot koriģēto kaitējuma novēršanas līmeni ar vidējo svērto eksporta cenu, konstatēja mērķa cenu samazinājumu.

               (33)

               Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme ir mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā.

         2.3.6.   Dempinga pierādījumi

               (34)

               Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai nepastāv dempinga pierādījumi saistībā ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto normālo vērtību.

               (35)

               Sākotnējā regulā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām Taivānā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analogo valsti Ķīnas Tautas Republikai. Tomēr, ņemot vērā sākotnējā IP un ZP ievērojamo neatbilstību laikā, šajā izmeklēšanā vajadzēja ņemt vērā ražošanas izmaksu pamatelementu būtiskās izmaiņas. Tādēļ tika koriģēta normālā vērtība, pamatojoties uz galveno izejmateriālu cenu pieaugumu, bet ražošanas un pārdošanas izmaksas pārējiem elementiem – pamatojoties uz patēriņa cenu indeksa izmaiņām Taivānā.

               (36)

               Eksporta cena no Filipīnām bija pamatota ar pieejamajiem faktiem, t. i., uz dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu vidējo eksporta cenu ZP laikā, par ko ir informācija Eurostat. Izmantoja pieejamos faktus, jo izmeklējamā ražojuma ražotāju sadarbības līmenis Filipīnās bija minimāls. Vidējo eksporta cenu, ko izmantoja aprēķiniem, salīdzināja ar eksporta cenu līmeni diviem Filipīnu eksportētājiem, kas sadarbojās, un tās abas izrādījās saderīgas.

               (37)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika koriģētas atšķirības attiecībā uz cenām un to salīdzināmību. Ņemot vērā atšķirības saistībā ar transporta, apdrošināšanas un neatgūstamo PVN par eksporta pārdevumiem ĶTR, izdarīja attiecīgas korekcijas. Filipīnu un ĶTR ražotāju sadarbība bija ierobežota, tāpēc korekcijas bija jānosaka, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Tādējādi korekcijām attiecībā uz transportu un apdrošināšanu pamatā bija tās transporta un apdrošināšanas izmaksas par vienu tonnu, kuras noteica sākotnējā izmeklēšanā.

               (38)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā regulā noteikto koriģēto vidējo svērto normālo vērtību ar tām atbilstošajām Filipīnu importa vidējām svērtajām eksporta cenām šīs izmeklēšanas ziņošanas periodā, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (39)

               Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         2.4.   Konstatējumi attiecībā uz Malaiziju

   2.4.1.   Sadarbības līmenis

               (40)

               Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, septiņi Malaizijas uzņēmumi iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas. Noskaidrojās, ka viens no šiem uzņēmumiem nav izmeklējamā ražojuma ražotājs, savukārt otrs ražotājs izmeklēšanas vēlākā posmā bija iesniedzis nepilnīgas atbildes uz veidlapas jautājumiem, tādēļ nebija iespējams papildināt nepietiekamās ziņas un pārbaudīt iesniegto informāciju un datus. Tādējādi minētās divas aizpildītās atbrīvojuma veidlapas nevarēja ņemt vērā. Tomēr pārējie pieci Malaizijas uzņēmumi, kas sadarbojās, veidoja 93 % Malaizijas izmeklējamā ražojuma eksporta uz Savienību ZP laikā.

         2.4.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī

               (41)

               Pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas importam no ĶTR izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Malaizijas nepārtraukti palielinājās. No 2004.–2005. gada, kad tas nepārsniedza 2 000 t gadā, tas pieauga vairāk nekā līdz 13 000 t ZP laikā.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           ZP

                           Apjoms
                           (t)

                           1 701

                           1 849

                           7 930

                           13 548

                           13 712

                           9 809

                           9 615

                           13 498

                           13 363

                              Avots: Eurostat.

               (42)

               Tomēr būtu jāuzsver, ka pēc pārbaudes apmeklējumiem apstiprinājās, ka šis Malaizijas eksporta pieaugums uz Savienību skaidrojams ar to, ka tai pašā laikposmā palielinājusies ražošana tieši Malaizijā. Uzņēmumi, kas sadarbojās un ko atzina par Malaizijas ražotājiem, kuri nav iesaistīti pasākumu apiešanas praksē, veido 93 % no eksporta uz Savienību. Izmeklēšanā atklājās, ka tikai viens no minētajiem uzņēmumiem pārsūtīja attiecīgo ražojumu, tomēr šī prakse skāra nelielu daļu no tā pārdotā apjoma un beidzās 2009. gadā. Netika konstatēts, ka kāds no uzņēmumiem, kas sadarbojās, būtu iesaistīts montāžas darbībās, kurās izmanto Ķīnas izcelsmes daļas vai pusgatavus ražojumus.

               (43)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka importa pieaugumu no Malaizijas izskaidro iekšzemes ražošanas pieaugums. Tādējādi pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Malaiziju un Savienību nav izraisījusi pasākumu apiešanas prakse.

         2.5.   Konstatējumi attiecībā uz Taizemi

   2.5.1.   Sadarbības līmenis

               (44)

               Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, seši Taizemes uzņēmumi iesniedza aizpildītas atbrīvojuma veidlapas. Viens no minētajiem uzņēmumiem turpmākā procedūrā nesadarbojās, tādēļ nebija iespējams papildināt nepietiekamās ziņas un uz vietas pārbaudīt iesniegto informāciju un datus. Tādējādi šīs atbildes uz atbrīvojuma veidlapu netika ņemtas vērā. Tomēr pārējie pieci Taizemes uzņēmumi, kas sadarbojās, veidoja 67 % no Taizemes izmeklējamā ražojuma eksporta uz Savienību ZP laikā.

         2.5.2.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

               (45)

               Pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas importam no ĶTR izmeklējamā ražojuma importam Savienībā no Taizemes bija šāda tendence:

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           ZP

                           Apjoms
                           (t)

                           5 373

                           3 308

                           1 290

                           850

                           453

                           128

                           367

                           5 546

                           6 715

                              Avots: Eurostat.

               (46)

               Analizējot eksportu no Taizemes uz Savienību, jāņem vērā, ka no 2005. gada novembra Taizemei, tāpat kā ĶTR, piemēroja Savienības antidempinga pasākumus (5). Šo pasākumu termiņš beidzās 2010. gada novembrī. Pēc tam strauji palielinājās Taizemes eksports uz Savienību, proti, no 367 t 2010. gadā līdz vairāk nekā 5 500 t 2011. gadā un vairāk nekā 6 700 t ZP laikā.

               (47)

               Tomēr būtu jāatzīmē, ka izmeklējamā ražojuma Taizemes eksports uz Savienību ZP laikā absolūtā izteiksmē nebija daudz lielāks kā 2004. gadā pirms antidempinga pasākumu noteikšanas attiecībā uz ĶTR un Taizemi. Relatīvā izteiksmē (kā daļa no Savienības kopējā importa) imports no Taizemes pat samazinājās no gandrīz 12 % līdz 7 %.

               (48)

               Izmeklēšanā neatklājās citas pārkraušanas vai montāžas darbības, kurās būtu izmantotas Ķīnas izcelsmes daļas vai pusgatavie ražojumi. Ņemot vērā to, ka pirms antidempinga pasākumu noteikšanas no Taizemes eksportētā produkcija pavisam noteikti bija izgatavota Taizemē, ir grūti secināt, ka pašreizējam eksportam, kas notiek līdzīgos apjomos, būtu cita izcelsme. Tāpat būtu jāuzsver, ka divi lielākie Taizemes ražotāji, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, piedalījās arī sākotnējā izmeklēšanā pret Taizemi.

               (49)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports no Taizemes palielinājās lielā mērā iekšzemes ražošanas dēļ. Pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Taizemi un Savienību tādējādi nav izraisījusi pasākumu apiešana.

         3.   PASĀKUMI

               (50)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, ko noteica dažu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē tika apiets, veicot pārsūtījumus caur Filipīnām.

               (51)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, būtu jāpaplašina attiecībā uz izmeklējamā ražojuma importu, proti, tas pats ražojums, tikai nosūtīts no Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Filipīnu izcelsme.

               (52)

               Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni šajā izmeklēšanā, būtu jānosaka, ka pasākumi, kuri paplašināmi, ir Īstenošanas regulas (ES) Nr. 2/2012 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” no ĶTR noteiktie pasākumi, kas pašlaik ir galīgais antidempinga maksājums 27,4 % apmērā un kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (53)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kuros noteikts, ka visi paplašinātie pasākumi būtu jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot ar izmeklēšanas sākšanas regulu noteikto prasību par reģistrāciju, maksājumi būtu jāiekasē par to reģistrēto dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu, kas tiek sūtīts no Filipīnām.

         4.   IZMEKLĒŠANAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ IMPORTU NO MALAIZIJAS UN TAIZEMES

               (54)

               Ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz Malaiziju un Taizemi, izmeklēšana attiecībā uz antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, veicot dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu, kas sūtīts no Malaizijas un Taizemes, būtu jāizbeidz un dažu no Malaizijas un Taizemes nosūtīta nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importa reģistrācija, kuru noteica ar sākotnējo regulu, būtu jāpārtrauc.

         5.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

               (55)

               Kā paskaidrots 10. apsvērumā, 16 uzņēmumi, kuri atrodas Malaizijā, Taizemē un Filipīnās, iesniedza atbildes uz atbrīvojuma veidlapas jautājumiem, pieprasot atbrīvojumu no iespējamās pasākumu paplašināšanas saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

               (56)

               Malaizijas un Taizemes uzņēmumu atbrīvošanas pieprasījumus nenovērtēja, jo pasākumi netika paplašināti attiecībā uz minētajām divām valstīm.

               (57)

               Konstatēja, ka viens no trim Filipīnu uzņēmumiem, kuri pieprasīja atbrīvojumu, izmeklēšanas periodā izmeklējamo ražojumu neražoja un neeksportēja, un nebija iespējams izdarīt secinājumus par tā darbību raksturu. Tāpēc šajā posmā atbrīvojumu šim uzņēmumam nevar piešķirt. Tomēr, ja pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu paplašināšanas izrādīsies, ka ir izpildīti pamatregulas 11. panta 4. punktā un 13. panta 4. punktā minētie nosacījumi, šis uzņēmums var pieprasīt, lai pārskata tā situāciju.

               (58)

               Pēc pārbaudes apmeklējumiem apstiprinājās, ka pārējie divi ražotāji eksportētāji faktiski bija no Filipīnām. Tādēļ tiek secināts, ka tie nav iesaistīti pasākumu apiešanā un tādēļ tiem var piešķirt atbrīvojumu.

               (59)

               Tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pareizu piemērošanu, ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šie īpašie pasākumi ir prasība dalībvalstu muitas dienestiem iesniegt derīgu rēķinu, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Importam, kam nav pievienots šāds rēķins, piemēro paplašināto antidempinga maksājumu.

               (60)

               Citiem Filipīnu ražotājiem, kuri nepieteicās šajā izmeklēšanā un izmeklēšanas periodā neeksportēja izmeklējamo ražojumu, bet vēlas iesniegt pieprasījumu par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma atbilstoši pamatregulas 11. panta 4. punktam un 13. panta 4. punktam, būs jāaizpilda atbrīvojuma veidlapa, lai Komisija var izvērtēt pieprasījumu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Atbrīvojumu var piešķirt, ja ir izpildīti pamatregulas 11. panta 4. punktā un 13. panta 4. punktā minētie kritēriji. Ja atbrīvojums atzīts par pamatotu, Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, ar lēmumu var atļaut atbrīvot no maksājuma, kas tiek paplašināts ar šo regulu, to uzņēmumu importu, kuri nav apgājuši ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 noteiktos antidempinga pasākumus.

         6.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (61)

               Visas ieinteresētās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Pēc informācijas izpaušanas piezīmes netika saņemtas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem” no ĶTR, kuri noteikti ar 1. panta 2. punktu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 2/2012 par dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu, ar šo paplašina attiecībā uz dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu, kas tiek sūtīts no Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Filipīnu izcelsme, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 un ex 7318 15 70 (Taric kodi 7318121011, 7318121091, 7318141011, 7318141091, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 un 7318157081), izņemot to, ko ražo turpmāk norādītie uzņēmumi.

               Uzņēmums

               Papildu Taric kods

                  Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filipīnas

               B355

                  Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filipīnas

               B356

         2.   To atbrīvojumu piemērošana, kuri piešķirti šā panta 1. punktā atsevišķi minētajiem uzņēmumiem vai kurus Komisija ir piešķīrusi saskaņā ar 3. panta 2. punktu, ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas dienestiem, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja neiesniedz šādu rēķinu, tad piemēro ar šā panta 1. punktu noteikto antidempinga maksājumu.
   3.   Maksājumu, ko paplašina ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas nosūtīts no Filipīnām neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Filipīnu izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 502/2012 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot tādu ražojumu importu, kurus ražojuši 1. punktā uzskaitītie uzņēmumi.
   4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Ar šo izbeidz izmeklēšanu par to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kas tiek sūtīts no Malaizijas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas un Taizemes izcelsme.
   3. pants
   1.   Pieprasījumu atbrīvot no maksājuma, kurš ir paplašināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un to paraksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 08/20

               1049 Bruxelles/Brussel

               BELGIQUE/BELGIË

               Fakss +32 22956505

         2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju var ar lēmumu atbrīvot no maksājuma, kas paplašināts saskaņā ar 1. pantu, importu no tiem uzņēmumiem, kuri neapiet ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2/2012 noteiktos antidempinga maksājumus.
   4. pants
   Muitas dienestiem tiek uzdots pārtraukt importa reģistrēšanu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 502/2012 2. pantu.
   5. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. SHATTER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 5, 7.1.2012., 1. lpp.

      (3)  OV L 302, 19.11.2005., 1. lpp.

      (4)  OV L 153, 14.6.2012., 8. lpp.

      (5)  OV L 302, 19.11.2005., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā:

                  1)

                  rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats;

                  2)

                  šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais [attiecīgā ražojuma] [apjoms], kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā [uzņēmuma nosaukums un adrese], [Taric papildu kods], [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”;

                  3)

                  datums un paraksts.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/594 ( 2015. gada 14. aprīlis ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Jambon sec des Ardennes/Noix de Jambon sec des Ardennes (AĢIN))

text:
               16.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 99/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/594
   (2015. gada 14. aprīlis),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Jambon sec des Ardennes/Noix de Jambon sec des Ardennes (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Jambon sec des Ardennes/Noix de Jambon sec des Ardennes, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2036/2001 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo ir apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Jambon sec des Ardennes/Noix de Jambon sec des Ardennes (AĢIN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 14. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2001. gada 17. oktobra Regula (EK) Nr. 2036/2001, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 275, 18.10.2001., 9. lpp.).

      (3)  OV C 444, 12.12.2014., 25. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 623/2013 ( 2013. gada 27. jūnijs ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1238/95 attiecībā uz ikgadējo maksu, kas maksājama Kopienas Augu šķirņu birojam

text:
               28.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 623/2013
   (2013. gada 27. jūnijs),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1238/95 attiecībā uz ikgadējo maksu, kas maksājama Kopienas Augu šķirņu birojam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (1) (“Pamatregula”) un jo īpaši tās 113. pantu,
   pēc apspriešanās ar Kopienas Augu šķirņu biroja administratīvo padomi,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 1995. gada 31. maija Regulas (EK) Nr. 1238/95, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2100/94 piemērošanai attiecībā uz maksām, kuras maksājamas Kopienas Augu šķirņu birojam (2), 9. panta 1. punktā ir noteikta maksa, kas maksājama Kopienas Augu šķirņu birojam (“Birojs”) par katru Kopienas augu šķirņu aizsardzības izmantošanas gadu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2100/94 113. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

               (2)

               Biroja finanšu rezerve ir pārsniegusi līmeni, kas nepieciešams, lai uzturētu līdzsvarotu budžetu un nodrošinātu nepārtrauktu Biroja darbību. Šā iemesla dēļ no 2014. gada būtu jāsamazina ikgadējā maksa.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1238/95.

               (4)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu šķirņu aizsardzības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1238/95 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

      “1.   Birojs iekasē no Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesību īpašnieka (turpmāk – “īpašnieks”) maksu EUR 250 apmērā par katru Kopienas augu šķirņu aizsardzības izmantošanas gadu (turpmāk – “ikgadējā maksa”), kā noteikts Pamatregulas 113. panta 2. punkta d) apakšpunktā.”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 27. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

      (2)  OV L 121, 1.6.1995., 31. lpp.