title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 695/2014 ( 2014. gada 23. jūnijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               24.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 183/21

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 695/2014
   (2014. gada 23. jūnijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 23. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  75,1

                  TR

                  61,5

                  ZZ

                  68,3

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,3

                  ZZ

                  68,0

                  0709 93 10

                  TR

                  109,5

                  ZZ

                  109,5

                  0805 50 10

                  AR

                  109,3

                  BO

                  119,0

                  TR

                  141,7

                  ZA

                  123,1

                  ZZ

                  123,3

                  0808 10 80

                  AR

                  103,0

                  BR

                  76,7

                  CL

                  99,2

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  130,7

                  US

                  223,4

                  ZA

                  120,8

                  ZZ

                  126,3

                  0809 10 00

                  TR

                  249,2

                  ZZ

                  249,2

                  0809 29 00

                  TR

                  310,3

                  ZZ

                  310,3

                  0809 30

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  87,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 959/2013 ( 2013. gada 7. oktobris ), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1291/2009 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus

text:
               8.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 265/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 959/2013
   (2013. gada 7. oktobris),
   ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1291/2009 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā (1), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu un 7. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulas (ES) Nr. 1291/2009 (2) 2. pantā ir paredzēts lauku saimniecību ekonomiskā lieluma slieksnis, un minētās regulas pielikumā ir noteikts to saimniecību skaits katram apgabalam, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus. Sakarā ar Horvātijas pievienošanos būtu jānosaka slieksnis un to saimniecību skaits šai jaunajai dalībvalstij, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus.

               (2)

               Turklāt ir vajadzīgs noteikt dienu, līdz kurai Horvātijai ir jānosūta Komisijai pirmais to Horvātijas saimniecību atlases plāns, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus.

               (3)

               Strukturālu izmaiņu dēļ Itālijā ir samazinājies mazāko saimniecību skaits un to ieguldījums kopējā lauksaimniecības produkcijas izlaidē, netieši norādot, ka vairs nav vajadzības šīs saimniecības iekļaut apsekojumā, lai tas aptvertu lauksaimnieciskās darbības būtiskāko daļu. Lai nodrošinātu labāku Itālijas izlases reprezentativitāti, būtu jāpielāgo slieksnis, kas noteikts Itālijai, un būtu jākoriģē lauku saimniecību skaits.

               (4)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1291/2009.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (ES) Nr. 1291/2009 groza šādi:

               1)

               regulas 2. pantu groza šādi:

                           a)

                           starp ievilkumiem, kas attiecas uz Franciju un Itāliju, iekļauj šādu ievilkumu:

                                       “—

                                       :

                                       Horvātija

                                       :

                                       EUR 4 000”;

                           b)

                           ievilkumu, kas attiecas uz Itāliju, aizstāj ar šādu:

                                       “—

                                       :

                                       Itālija

                                       :

                                       EUR 8 000”;

               2)

               regulas 5. panta otrajai daļai pievieno šādu teikumu:
               “Horvātija līdz 2013. gada 31. oktobrim paziņo Komisijai par savu atlases plānu 2013. pārskata gadam.”;

               3)

               pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Attiecībā uz Horvātiju to piemēro no 2013. pārskata gada.
   Attiecībā uz Itāliju to piemēro no 2014. pārskata gada.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1291/2009 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus (OV L 347, 24.12.2009., 14. lpp.).

      PIELIKUMS

                  1.

                  Regulas (ES) Nr. 1291/2009 pielikumā starp rindām, kas attiecas uz Franciju un Itāliju, iekļauj šādu rindu:

                              “860

                              HORVĀTIJA

                              1 251”

                  2.

                  Rindas, kas attiecas uz Itāliju, aizstāj ar šādām:

                              “ITĀLIJA

                              221

                                 Valle D’Aosta

                              170

                              222

                                 Piemonte

                              594

                              230

                                 Lombardia

                              717

                              241

                                 Trento

                              282

                              242

                                 Bolzano

                              338

                              243

                                 Veneto

                              707

                              244

                                 Friuli

                              451

                              250

                                 Liguria

                              431

                              260

                                 Emilia Romagna

                              873

                              270

                                 Toscana

                              577

                              281

                                 Marche

                              452

                              282

                                 Umbria

                              460

                              291

                                 Lazio

                              587

                              292

                                 Abruzzo

                              572

                              301

                                 Molise

                              342

                              302

                                 Campania

                              667

                              303

                                 Calabria

                              510

                              311

                                 Puglia

                              723

                              312

                                 Basilicata

                              400

                              320

                                 Sicilia

                              706

                              330

                                 Sardegna

                              547

                              Itālijā kopā

                              11 106”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 873/2014 ( 2014. gada 8. augusts ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               13.8.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 240/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 873/2014
   (2014. gada 8. augusts)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 8. augustā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas locekle

         Martine REICHERTS

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Izstrādājums, kas sastāv no apaļas daļas, kuras diametrs ir aptuveni 15 cm, un cauruļveida pagarinājuma aptuveni 20 cm garumā.
                              Izstrādājuma augšpusē ir apļveida atvere, kas paredzēta gaisa ieplūšanai. Apakšpusē pagarinājuma galā ir plastmasas ventilis.
                              Ārējā virsma sastāv no divām tekstilmateriāla daļām, kuru iekšpuse ir ar pārklājumu un kuras ir salīmētas kopā.
                              Iekšpusē ir apaļš putuplasta cilindrs ar atvērumu vidū.
                              Aizklājot augšpusē atrodošos apļveida atveri un izdarot spiedienu, gaiss tiek transportēts caur pagarinājumu un ventili, tādējādi piepūšot speciālu gaisa matraci.
                              Izstrādājums tiek piedāvāts kā neliela izmēra sūknis.
                              (Sk. A fotoattēlu) (1)

                  8414 20 80

                  Klasifikācija ir noteikta, ievērojot 1. un 6. kombinētās nomenklatūras vispārīgo interpretācijas noteikumu (VIN), kā arī KN kodu 8414, 8414 20 un 8414 20 80 formulējumu.
                  Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās īpašības, tas ir pneimatiskais rokas sūknis, kas darbināms vienīgi ar cilvēka spēku. Uz rokas sūkņiem, kas darbināmi vienīgi ar cilvēka spēku un paredzēti speciālu gaisa matraču piepūšanai, attiecas apakšpozīcijas 8414 20 20 un 8414 20 80 (skatīt arī kombinētās nomenklatūras (KN) skaidrojumus par apakšpozīcijām 8414 20 20 un 8414 20 80).
                  Tāpēc izstrādājums jāklasificē ar KN kodu 8414 20 80 kā citādi pneimatiskie rokas sūkņi.

                              2.

                              Nierveida formas izstrādājums (kura izmērs ir aptuveni 35 × 17 cm) ar cauruļveida pagarinājumu (aptuveni 25 cm garumā) un trim ventiļiem.
                              Izstrādājuma apakšpusē ir ventilis, kas paredzēts gaisa ieplūšanai. Augšpusē pagarinājuma galā ir divi plastmasas ventiļi, kas atrodas viens otram blakus.
                              Ārējā virsma sastāv no divām tekstilmateriāla daļām, kuru iekšpuse ir ar pārklājumu un kuras ir salīmētas kopā.
                              Iekšpusē ir ovāls putuplasta elements ar atvērumu. Šajā atvērumā no apakšas ir ievietots ventilis.
                              Aizklājot apakšpusē atrodošos ventili un izdarot spiedienu, gaiss tiek transportēts caur pagarinājumu un ārējo ventili, tādējādi piepūšot speciālu gaisa matraci.
                              Izstrādājums tiek piedāvāts kā neliela izmēra sūknis. To var izmantot arī kā spilvenu, jo, ja viens no ventiļiem, kas atrodas pagarinājumā, tiek ievietots otrā ventilī, tad no izstrādājuma neizplūst gaiss.
                              (Sk. B fotoattēlu) (1)

                  8414 20 80

                  Klasifikācija ir noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras VIN 1., 3.c) un 6., kā arī KN kodu 8414, 8414 20 un 8414 20 80 formulējumu.
                  No vienas puses, izstrādājums ir piepūšams spilvens, un kā tāds tas ir tūrisma piederums, uz kuru attiecas pozīcija 6306 (skatīt arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 6306, 5. punktu). No otras puses, izstrādājums arī ir pneimatiskais rokas sūknis, kas darbināms vienīgi ar cilvēka spēku un paredzēts speciālu gaisa matraču piepūšanai, uz ko tāpēc attiecas pozīcija 8414 (skatīt arī KN skaidrojumus par apakšpozīcijām 8414 20 20 un 8414 20 80).
                  Tā kā neviena no abām pozīcijām nav precīzāka par otru VIN 3.a) izpratnē un tā kā izstrādājumu nevar klasificēt atbilstīgi VIN 3.b), tad to klasificē pozīcijā ar lielāko kārtas numuru no abām vienlīdz pieļaujamajām pozīcijām (6306 un 8414) VIN 3.c) izpratnē.
                  Tāpēc izstrādājums jāklasificē ar KN kodu 8414 20 80 kā citādi pneimatiskie rokas sūkņi.

                  A fotoattēls

                  B fotoattēls

         (1)  Attēls pievienots tikai informācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/493 (2017. gada 21. marts) par nodrošinājumu atbrīvošanu attiecībā uz Savienības importa tarifa kvotām Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļai, kuras pārvalda saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

text:
               22.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/493
   (2017. gada 21. marts)
   par nodrošinājumu atbrīvošanu attiecībā uz Savienības importa tarifa kvotām Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļai, kuras pārvalda saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. panta a), c) un d) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2078 (2) atklāj Savienības tarifa kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību.

               (2)

               Pēc tam, kad 2016. gada 30. novembrī tika apstiprināts, ka Ukrainas teritorijā mājputniem ir augsti patogēnā putnu gripa (APPG), un saskaņā ar prasībām, kas noteiktas valstīm, kuras uzskatāmas par APPG neskartām, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 798/2008 (3) 9. pantā, Ukrainas teritoriju vairs nevarēja uzskatīt par minētās slimības neskartu. Rezultātā Ukrainas iestādes nedrīkstēja izdot veterināros sertifikātus, kas jāsaņem pirms mājputnu un mājputnu produktu eksportēšanas uz Savienību.

               (3)

               Pamatojoties uz Ukrainas sniegto informāciju, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/193 (4) cita starpā tika grozīta Regula (EK) Nr. 798/2008, lai noteiktu ierobežojumus mājputnu un mājputnu produktu sūtījumu ievešanai Savienībā tikai no minētajiem APPG skartajiem Ukrainas apgabaliem. Tādējādi no 2017. gada 7. februāra Ukrainas iestādes drīkstēja izdot veterināros sertifikātus mājputnu un mājputnu produktu eksportam uz Savienību no APPG neskartajiem Ukrainas apgabaliem.

               (4)

               Tādēļ tirgus dalībnieki [operatori], kuriem uz importa tarifa kvotas periodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim bija piešķirtas mājputnu gaļas importa tiesības un importa licences atbilstīgi Īstenošanas regulā (ES) 2015/2078 paredzētajām importa tarifa kvotām, nedrīkstēja piegādāt šādus produktus no 2016. gada 30. novembra līdz 31. decembrim. Turklāt tirgus dalībniekiem, kuriem bija piešķirtas importa tiesības uz importa tarifa kvotas apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, būtu bijušas grūtības ar produktu piegādi, jo no 2017. gada 7. februāra imports bija liegts, turklāt attiecībā uz atsevišķiem apgabaliem Ukrainā joprojām bija spēkā ierobežojumi.

               (5)

               Tāpēc ir jāparedz, ka, izpildot konkrētus nosacījumus, nodrošinājumi, kas iemaksāti saistībā ar šādām importa tiesībām un attiecīgajām importa licencēm, kuras nav izmantotas līdz 2016. gada 31. decembrim, un saistībā ar šādām importa tiesībām, kuras nav izmantotas līdz 2017. gada 31. decembrim, būtu jāatbrīvo.

               (6)

               Tā kā šis pasākums var attiekties uz nodrošinājumiem, kas iemaksāti 2015. gada beigās vai 2016. gada sākumā, tirgus dalībniekiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt to iespējami drīzāku atbrīvošanu. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   To nodrošinājumu atbrīvošana, kas saistīti ar periodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
   1.   Pēc attiecīgo tirgus dalībnieku pieprasījuma ar importa tiesībām un importa licencēm saistītos nodrošinājumus, kas iemaksāti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2078 3. panta 2. punktu un 4. panta 4. punktu, attiecīgi atbrīvo tikai ar nosacījumu, ka periodā līdz 2016. gada 31. decembrim importa tiesības vai licences ir izmantotas tikai daļēji vai vispār nav izmantotas.
   2.   Šā panta 1. punktā minētos nodrošinājumus atbrīvo proporcionāli importa tiesībām un licencēm, kas nav izmantotas līdz 2016. gada 31. decembrim.
   2. pants
   To nodrošinājumu atbrīvošana, kas saistīti ar periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
   1.   Pēc attiecīgo tirgus dalībnieku pieprasījuma ar importa tiesībām, kuras piešķirtas uz apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saistītos nodrošinājumus, kas iemaksāti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2078 3. panta 2. punktu, atbrīvo tikai ar nosacījumu, ka periodā līdz 2017. gada 31. decembrim importa tiesības ir izmantotas tikai daļēji vai vispār nav izmantotas.
   2.   Šā panta 1. punktā minētos nodrošinājumus atbrīvo proporcionāli importa tiesībām, kas nav izmantotas līdz 2017. gada 31. decembrim.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 21. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2078, ar ko atklāj Savienības importa tarifa kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 302, 19.11.2015., 63. lpp.).

      (3)  Komisijas 2008. gada 8. augusta Regula (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2017. gada 3. februāra Īstenošanas regula (ES) 2017/193, ar ko attiecībā uz ierakstiem par Ukrainu to trešo valstu sarakstos, no kurām saistībā ar augsti patogēno putnu gripu Savienībā atļauts ievest konkrētas preces, groza Lēmuma 2007/777/EK II pielikumu un Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu (OV L 31, 4.2.2017., 13. lpp.).


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) 2015/2350 (2015. gada 16. decembris), ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

text:
               17.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2350
   (2015. gada 16. decembris),
   ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 36/2012 (2012. gada 18. janvāris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 442/2011 (1), un jo īpaši tās 32. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 18. janvārī pieņēma Regulu (ES) Nr. 36/2012.

               (2)

               Viena persona un divas vienības vairs ilgāk nebūtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 36/2012 II pielikumā ietvertajā to fizisko un juridisko personu, vienību vai struktūru sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus.

               (3)

               Tāpēc Regula (ES) Nr. 36/2012 būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 36/2012 II pielikumu groza tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 16. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. DIESCHBOURG

      (1)  OV L 16, 19.1.2012., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Turpmāk uzskaitīto personu un divas vienības, kā arī saistītos ierakstus, svītro no saraksta, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 36/2012 II pielikumā:
      A.   Personas
      205. Samir Hamsho

      B.   Vienības
      68. Syria Steel SA

      69. Al Buroj Trading


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1079/2012 ( 2012. gada 16. novembris ), ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               17.11.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 320/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1079/2012
   (2012. gada 16. novembris),
   ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula) (1) un jo īpaši tās 3. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (2), 8. panta 1. punktu Komisija ir piešķīrusi Eurocontrol pilnvarojumu izstrādāt prasības tādu “gaiss–zeme” balss sakaru saskaņotai ieviešanai, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz. Šīs regulas pamatā ir ziņojums, kas pilnvarojuma izpildes rezultātā izstrādāts 2011. gada 12. jūlijā.

               (2)

               Pēc pilnvarojuma izpildes pirmā posma tika pieņemta Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 1265/2007, ar ko nosaka prasības attālumam starp “gaiss–zeme” balss sakaru kanāliem Eiropas vienotajā gaisa telpā (3), kuras mērķis bija saskaņoti ieviest “gaiss–zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, gaisa telpā virs 195. lidojumu līmeņa (FL 195).

               (3)

               Konkrēti Regulas (EK) Nr. 1265/2007 noteikumi, galvenokārt par procedūrām, jau bija piemērojami gaisa telpā zem FL 195.

               (4)

               Iepriekš veiktā konvertēšana uz kanālu atstatumu 8,33 kHz gaisa telpā virs FL 195 ir samazinājusi frekvences pārslogotību, tomēr nav to pavisam novērsusi. Daudzām dalībvalstīm kļūst aizvien grūtāk apmierināt pieprasījumu pēc jauniem frekvenču piešķīrumiem aeronavigācijas mobilo maršruta pakalpojumu joslā 117,975–137 MHz (“VHF josla”).

               (5)

               Vienīgā reālā iespēja atrisināt pārslogotības problēmu VHF joslā vidējā un ilgā termiņā ir turpināt izvērst “gaiss–zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.

               (6)

               Ja nākotnē neizdosies apmierināt pieprasījumu pēc frekvenču piešķīrumiem, tas aizkavēs vai padarīs neiespējamus gaisa telpas uzlabojumus, kuru mērķis ir palielināt kapacitāti, un tādējādi kavēšanās aizvien palielināsies un radīs ievērojamas izmaksas.

               (7)

               Tīkla pārvaldnieks, kas izveidots ar Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulu (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (4), koordinē un saskaņo procesus un procedūras aeronavigācijas frekvenču pārvaldības efektivitātes uzlabošanai. Tas koordinē arī ar frekvencēm saistīto vajadzību un problēmu risinājumu agrīnu apzināšanu.

               (8)

               Harmonizēta frekvenču izmantošana visā Eiropas gaisa telpā, dalībvalstīm atbildot par konkrētiem lietojumiem, vēl vairāk optimizēs radiofrekvenču spektra ierobežoto resursu izmantošanu. Tāpēc, veicot frekvenču konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, būtu jāņem vērā tīkla pārvaldnieka iespējamā rīcība, kas attiecas uz harmonizētu frekvenču izmantošanu galvenokārt vispārējas nozīmes aviācijā “gaiss–gaiss” sakaru vajadzībām un specifiskiem lietojumiem, kuri saistīti ar vispārējas nozīmes aviācijas darbībām.

               (9)

               Regulas (EK) Nr. 1265/2007 rezultātā veiktās investīcijas būtiski samazinājušas izmaksas, ko kanālu atstatuma 8,33 kHz ieviešana gaisa telpā zem FL 195 rada aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un operatoriem, kuri veic lidojumus virs FL 195.

               (10)

               Prasība, lai vispārējas nozīmes aviācijas gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, būtu aprīkoti ar radioiekārtām, kuras spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, radīs ievērojamas izmaksas, vienlaikus dodot šiem gaisa kuģiem vien ierobežotas priekšrocības ekspluatācijā.

               (11)

               Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācijas (Eurocae) specifikācija ED-23B būtu jāuzskata par pietiekamu līdzekli, ar ko nodrošināt gaisa kuģu aprīkojuma spēju atbilstību.

               (12)

               Gaisa kuģu aprīkojums, kas atbilst Eurocae specifikācijai ED-23C, nodrošina uzlabotus sakaru raksturlielumus. Tāpēc, kad vien iespējams, šī specifikācija būtu jāizvēlas ED-23B vietā.

               (13)

               Kārtībā, kas attiecas uz valsts gaisa kuģiem, ar atbilstīgiem īstenošanas datumiem būtu jāņem vērā to īpašie ierobežojumi.

               (14)

               Šai regulai nebūtu jāattiecas uz militārām operācijām un mācībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktu.

               (15)

               Dalībvalstis, kuras piemēro Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (“NATO”) apvienotās frekvenču prasības līdz piemērotas alternatīvas rašanai būtu jāsaglabā 122,1 MHz frekvence ar kanālu atstatumu 25 kHz, lai apkalpotu valsts gaisa kuģus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

               (16)

               Lai saglabātu vai uzlabotu pašreizējo ekspluatācijas drošības līmeni, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka attiecīgās iesaistītās personas veic drošības novērtējumu, tostarp īsteno apdraudējuma apzināšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas procesus. Lai saskaņoti ieviestu šos procesus sistēmās, uz kurām attiecas šī regula, jāidentificē konkrētas drošības prasības attiecībā uz visām savietojamības un darbības prasībām.

               (17)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004 savietojamības īstenošanas noteikumos būtu jāapraksta īpašās atbilstības novērtēšanas procedūras, kas jāizmanto, lai novērtētu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī sistēmu verifikācija.

               (18)

               Komponentu, kuriem piemērojama šī regula, tirgus gatavības līmenis ir tāds, ka to atbilstību vai piemērotību lietošanai var novērtēt ar ražošanas iekšējās kontroles palīdzību, izmantojot procedūras, kuras balstās uz A moduli II pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumam Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (5).

               (19)

               Skaidrības dēļ Regula (EK) Nr. 1265/2007 būtu jāatceļ.

               (20)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets
   Šajā regulā noteiktas prasības, lai saskaņoti ieviestu “gaiss–zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   2. pants
   Darbības joma
   1.   Šo regulu piemēro visām radioiekārtām, kas darbojas 117,975–137 MHz joslā (“VHF josla”), kura sadalīta aeronavigācijas mobilo maršruta pakalpojumu dienestiem, ietverot sistēmas, to komponentus un saistītās procedūras.
   2.   Šo regulu piemēro lidojuma datu apstrādes sistēmām, kas sniedz pakalpojumus gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām, kuras apkalpo vispārējo gaisa satiksmi, to komponentiem un saistītajām procedūrām.
   3.   Šo regulu piemēro visiem lidojumiem, ko veic kā vispārējo gaisa satiksmi, Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (“ICAO”) EUR reģiona gaisa telpā, kur dalībvalstis atbild par gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 550/2004 (6).
   4.   Prasības par konvertēšanu nepiemēro frekvenču piešķīrumiem:

               a)

               kuros saglabāsies kanālu atstatums 25 kHz šādās frekvencēs:

                           i)

                           ārkārtas situāciju frekvence (121,5 MHz);

                           ii)

                           papildu frekvence meklēšanas un glābšanas operācijām (123,1 MHz);

                           iii)

                              VHF digitālā sakaru savienojuma (VDL) frekvences (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz un 136,975 MHz);

                           iv)

                           gaisa kuģu sakaru adresēšanas un ziņošanas sistēmas (ACARS) frekvences (131,525 MHz, 131,725 MHz un 131,825 MHz);

               b)

               kuros izmanto nesējfrekvences nobīdi kanālos, starp kuriem ir 25 kHz atstatums.

         5.   Spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz netiek prasīta radioiekārtām, ko paredzēts izmantot tikai vienā vai vairākos frekvenču piešķīrumos, kuros saglabāsies kanālu atstatums 25 kHz.
   3. pants
   Definīcijas
   Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā izklāstītās definīcijas. Piemēro arī šādas definīcijas:

               1)

               “kanāls” ir skaitlisks apzīmējums, ko izmanto saistībā ar balss sakaru iekārtu noskaņošanu un kas ļauj veikt attiecīgās radiofrekvences un ar to saistītā kanālu atstatuma unikālu identifikāciju;

               2)

               “kanālu atstatums 8,33 kHz” ir atstatums starp kanāliem, kur nominālās kanāla centrālās frekvences atdalītas ar 8,33 kHz soli;

               3)

               “radioiekārta” ir jebkura uzstādīta, pārnesama vai mobila ierīce, kas konstruēta, lai pārraidītu un/vai uztvertu pārraides VHF joslā;

               4)

               “centrālais reģistrs” ir reģistrs, kurā valsts frekvenču pārvaldnieks reģistrē nepieciešamo ekspluatācijas, tehnisko un administratīvo informāciju par katru frekvenču piešķīrumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 677/2011;

               5)

               “konvertēšana uz 8,33 kHz” ir centrālajā reģistrā reģistrēta frekvenču piešķīruma, kurā izmanto kanālu atstatumu 25 kHz, aizstāšana ar frekvenču piešķīrumu, kurā izmanto kanālu atstatumu 8,33 kHz;

               6)

               “frekvenču piešķīrums” ir dalībvalsts dota atļauja ar konkrētiem nosacījumiem izmantot radiofrekvenci vai radiofrekvenču kanālu radioiekārtu darbībai;

               7)

               “ekspluatants” ir persona, organizācija vai uzņēmums, kas ir iesaistīts vai kas piedāvā iesaistīties gaisa kuģa ekspluatācijā;

               8)

               “lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem” ir visi lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kā noteikts 1944. gada Čikāgas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”) 2. pielikumā;

               9)

               “valsts gaisa kuģis” ir jebkurš gaisa kuģis, ko izmanto armija, muita vai policija;

               10)

               “nesējfrekvences nobīde” ir gadījums, kad paredzēto darbības pārklājumu nav iespējams nodrošināt ar vienu zemes raidītāju un kad nolūkā mazināt traucējumu problēmas veic divu vai vairāku zemes raidītāju signālu nobīdi no nominālās kanāla centrālās frekvences;

               11)

               “gaisa kuģa radioiekārta” ir viena vai vairākas radioiekārtas, kas atrodas gaisa kuģī un ko lidojuma laikā izmanto pilnvarots lidojuma apkalpes loceklis;

               12)

               “radioiekārtas jauninājums” ir radioiekārtas aizvietošana ar cita modeļa vai partijas numura radioiekārtu;

               13)

               “paredzētais darbības pārklājums” ir gaisa telpas apjoms, kurā sniedz konkrētu pakalpojumu un kurā attiecīgajam dienestam nodrošina frekvenču aizsardzību;

               14)

               “gaisa satiksmes vadības struktūrvienība” (“ATC struktūrvienība”) ir lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centrs, pieejas kontroles struktūrvienība vai lidlauka vadības tornis;

               15)

               “darba vieta” ir inventārs un tehniskais aprīkojums, ko gaisa satiksmes dienesta (“ATS”) darbinieks izmanto, veicot uzdevumus, kas saistīti ar viņa darba pienākumiem;

               16)

               “radiotelefonija” ir radiosakaru veids, kas galvenokārt paredzēts informācijas apmaiņai runas veidā;

               17)

               “vienošanās dokuments” ir vienošanās starp divām blakusesošām ATS struktūrvienībām, kurā noteikts, kā jākoordinē attiecīgie ATS pienākumi;

               18)

               “Integrētā lidojuma plānu sākotnējās apstrādes sistēma” (“IFPS”) ir Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla sistēma, ar kuras palīdzību gaisa telpā, uz ko attiecas šī regula, nodrošina centralizētas lidojuma plānu apstrādes un izplatīšanas pakalpojumus, lai dotu iespēju saņemt, apstiprināt un izplatīt lidojuma plānus;

               19)

               “valsts transporta gaisa kuģis” ir valsts gaisa kuģis ar fiksētiem spārniem, kas paredzēts cilvēku un/vai kravas pārvadāšanai;

               20)

               “lidostas ekspluatants” ir lidostas vadības dienests, kas definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 95/93 (7);

               21)

               “darbības vadības saziņa” ir saziņa, ko veic gaisa kuģu ekspluatanti un kas skar arī gaisa transporta drošību un lidojumu regularitāti un efektivitāti.

         4. pants
   Radioiekārtu savietojamības un darbības prasības
   1.   Darbībai VHF joslā paredzētu radioiekārtu ražotāji vai to Savienībā reģistrētie pilnvarotie pārstāvji nodrošina, ka no 2013. gada 17. novembra visas tirgū laistās radioiekārtas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   2.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka visas radioiekārtas, kas nodotas ekspluatācijā no 2013. gada 17. novembra, ietver spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   3.   Dalībvalstis nodrošina, ka gaisa kuģos, kuriem individuālos lidojumderīguma sertifikātus vai individuālās lidojuma atļaujas Savienībā pirmo reizi izdod sākot ar 2013. gada 17. novembri un kurus prasīts aprīkot ar radioiekārtu, ir uzstādīta radioiekārta ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   4.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka no 2013. gada 17. novembra to radioiekārtās, kad tiek veikti radioiekārtu jauninājumi, ietver spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   5.   Dalībvalstis nodrošina, ka vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim visām radioiekārtām ir spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, izņemot zemes radioiekārtas, ko izmanto aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji.
   6.   Papildus spējai nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, 1. līdz 5. punktā minētās iekārtas ir jāspēj noskaņot uz kanāliem, starp kuriem ir 25 kHz atstatums.
   7.   Zemes radioiekārtu ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka šo radioiekārtu un raidītāja/uztvērēja zemes komponenta darbība atbilst II pielikuma 1. punktā norādītajiem ICAO standartiem.
   8.   Gaisa kuģu radioiekārtu ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka šo radioiekārtu darbība atbilst II pielikuma 2. punktā norādītajiem ICAO standartiem.
   5. pants
   Ekspluatantu pienākumi
   1.   Ekspluatants neizmanto gaisa kuģi lidojumiem virs FL 195, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   2.   No 2014. gada 1. janvāra ekspluatants gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, neizmanto I pielikumā uzskaitīto dalībvalstu A, B vai C klases gaisa telpā, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   3.   Attiecībā uz 2. punktā norādītās radioiekārtas ar kanālu atstatumu 8,33 kHz aprīkošanas prasībām ekspluatants gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, neizmanto rajonos, kuros lietojams kanālu atstatums 8,33 kHz, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   4.   Neskarot 2. panta 5. punktu, ekspluatants no 2018. gada 1. janvāra neizmanto gaisa kuģi gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtu, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   6. pants
   Prasības konvertēšanai uz 8,33 kHz
   1.   Dalībvalstis nodrošina, ka sektoros, kuru zemākais līmenis ir FL 195 vai augstāks līmenis, visus balss sakaru frekvenču piešķīrumus konvertē uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   2.   Ja izņēmuma gadījumā nevar nodrošināt atbilstību 1. punktam, dalībvalstis Komisijai dara zināmus iemeslus.
   3.   Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim īsteno pirmreizēju konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, aptverot frekvenču piešķīrumu skaitu, kas līdzvērtīgs vismaz 25 % no to 25 kHz frekvenču piešķīrumu kopējā skaita, kas norādīti centrālajā reģistrā un sadalīti konkrētam lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centram (“ACC”) dalībvalstī. Šī konvertēšana neaprobežojas ar ACC frekvenču piešķīrumiem un neietver frekvenču piešķīrumus darbības vadības saziņai.
   4.   Valsts 25 kHz ACC frekvenču piešķīrumu kopējā skaitā, kas norādīts 3. punktā, neņem vērā:

               a)

               frekvenču piešķīrumus, kuros izmanto nesējfrekvences nobīdi kanālos, starp kuriem ir 25 kHz atstatums;

               b)

               frekvenču piešķīrumus, kuros drošības prasību rezultātā saglabājas kanālu atstatums 25 kHz;

               c)

               25 kHz frekvenču piešķīrumus, ko izmanto valsts gaisa kuģu apkalpošanai.

         5.   Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, vēlākais līdz 2013. gada 31. decembrim paziņo Komisijai, cik konvertēšanu iespējams sasniegt atbilstoši 3. punktam.
   6.   Ja 3. un 4. punktā norādīto 25 % mērķi neizdodas sasniegt, dalībvalsts paziņojumā Komisijai sniedz pamatojumu, kāpēc 25 % mērķis nav sasniegts, un ierosina alternatīvu datumu, līdz kuram konvertēšana tiks veikta.
   7.   Paziņojumā Komisijai precizē arī frekvenču piešķīrumus, kuriem konvertēšanu veikt nav lietderīgi, un paskaidro iemeslus, kāpēc konvertēšana nav lietderīga.
   8.   Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, nodrošina, ka no 2015. gada 1. janvāra visi frekvenču piešķīrumi darbības vadības saziņai, kas ir centrālajā reģistrā, ir frekvenču piešķīrumi ar kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   9.   Ja tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams nodrošināt 8. punkta izpildi, dalībvalstis vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim paziņo Komisijai frekvenču piešķīrumus darbības vadības saziņai, kas netiks konvertēti, un sniedz pamatojumu, kāpēc konvertēšana netiks veikta.
   10.   Dalībvalstis nodrošina, ka vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim uz kanālu atstatumu 8,33 kHz ir konvertēti visi frekvenču piešķīrumi, izņemot:

               a)

               frekvenču piešķīrumus, kuros drošības prasību rezultātā saglabājas kanālu atstatums 25 kHz;

               b)

               25 kHz frekvenču piešķīrumus, ko izmanto valsts gaisa kuģu apkalpošanai.

         7. pants
   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pienākumi
   1.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka to balss sakaru sistēmas ar kanālu atstatumu 8,33 kHz paredzētā darbības pārklājuma zonā funkcionāli pieņemamā līmenī ļauj uzturēt balss sakarus starp dispečeriem un pilotiem.
   2.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji turpmāk minētajā veidā savās lidojuma datu apstrādes sistēmās ievieš paziņošanas un sākotnējās koordinācijas procesus saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1032/2006 (8):

               a)

               informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz pārraida starp ATC struktūrvienībām;

               b)

               informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz nosūta uz attiecīgo darba vietu;

               c)

               dispečera rīcībā ir līdzekļi, lai grozītu informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

         8. pants
   Saistītās procedūras
   1.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji nodrošina, ka radiotelefonijas sakaros raidītāja kanāla identifikācijai izmanto visus sešus skaitliskā apzīmējuma ciparus, izņemot – ja gan piektais, gan sestais cipars ir “0”, un šādā gadījumā izmanto tikai pirmos četrus ciparus.
   2.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji nodrošina, ka to “gaiss–zeme” balss sakaru procedūras atbilst II pielikuma 3. punktā norādītajiem ICAO noteikumiem.
   3.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka procedūras, kas piemērojamas gaisa kuģiem, kuri aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, un gaisa kuģiem, kuri nav aprīkoti ar šādām iekārtām, ir izklāstītas vienošanās dokumentos starp ATS struktūrvienībām.
   4.   Visi ekspluatanti un aģenti, kas rīkojas to vārdā, nodrošina, ka gaisa kuģa, kurš aprīkots ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, lidojuma plānā 10. pozīcijā ieraksta burtu Y.
   5.   Ekspluatanti un aģenti, kas rīkojas to vārdā, nodrošina, ka tad, ja tie plāno veikt lidojumus gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, gaisa kuģa, kas nav attiecīgi aprīkots, bet kuram piešķirts atbrīvojums no obligātās prasības par aprīkošanu ar iekārtām, lidojuma plānā ir ietverta attiecīga norāde.
   6.   Ja mainās spējas lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz statuss, ekspluatanti vai aģenti, kas rīkojas to vārdā, nosūta uz IFPS paziņojumu par izmaiņām, atbilstīgajā pozīcijā ietverot attiecīgu norādi.
   7.   Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka IFPS apstrādā un izplata lidojumu plānos norādīto informāciju par spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   9. pants
   Kārtība, kas attiecas uz valsts gaisa kuģiem
   1.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts transporta gaisa kuģi, kuri veic lidojumus virs FL 195, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   2.   Ja iepirkuma ierobežojumi neļauj izpildīt 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai valsts transporta gaisa kuģi, kuri veic lidojumus virs FL 195, tiktu aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim.
   3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts gaisa kuģi, kuri nav transporta gaisa kuģi un kuri veic lidojumus virs FL 195, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   4.   Dalībvalstis var atļaut 3. punkta neizpildi šādu iemeslu dēļ:

               a)

               strikti tehniski vai budžeta ierobežojumi;

               b)

               iepirkuma ierobežojumi.

         5.   Ja iepirkuma ierobežojumi liedz izpildīt 3. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai valsts gaisa kuģi, kuri nav transporta gaisa kuģi un kuri veic lidojumus virs FL 195, tiktu aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim.
   6.   Dalībvalstis nodrošina, ka jauni valsts gaisa kuģi, kuri tiek nodoti ekspluatācijā sākot ar 2014. gada 1. janvāri, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   7.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja no 2014. gada 1. janvāra tiek veikti valsts gaisa kuģī uzstādīto radioiekārtu jauninājumi, jaunajām radioiekārtām ir spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   8.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts gaisa kuģi vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   9.   Neskarot valsts kārtību informācijas paziņošanai par valsts gaisa kuģiem, dalībvalstis vēlākais līdz 2018. gada 30. jūnijam nosūta Komisijai sarakstu, kurā norādīti valsts gaisa kuģi, ko nav iespējams aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, saskaņā ar 8. punktu šādu iemeslu dēļ:

               a)

               strikti tehniski vai budžeta ierobežojumi;

               b)

               iepirkuma ierobežojumi.

         10.   Ja iepirkuma ierobežojumi liedz izpildīt 8. punktu, dalībvalstis vēlākais līdz 2018. gada 30. jūnijam arī paziņo Komisijai datumu, līdz kuram attiecīgos gaisa kuģus aprīkos ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz. Šis datums nav vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī.
   11.   Šā panta 8. punktu nepiemēro attiecībā uz valsts gaisa kuģiem, ko izņems no ekspluatācijas līdz 2025. gada 31. decembrim.
   12.   Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka valsts gaisa kuģi, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, tiek apkalpoti, ja to var droši veikt gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas kapacitātes robežās UHF vai 25 kHz frekvenču piešķīrumos.
   13.   Dalībvalstis valsts aeronavigācijas informatīvajos izdevumos publicē kārtību, kā apkalpojami valsts gaisa kuģi, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.
   14.   Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji paziņo dalībvalstij, kas tos katru gadu pilnvarojusi, par plāniem tādu valsts gaisa kuģu apkalpošanai, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, ņemot vērā kapacitātes ierobežojumus, kas saistīti ar 13. punktā minēto kārtību.
   10. pants
   Drošības prasības
   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirms jebkādu izmaiņu veikšanas pašreizējās sistēmās, kas minētas 2. panta 1. punktā, vai pirms jaunu sistēmu ieviešanas dalībnieki, uz kuriem tas attiecas, veic drošības novērtējumu, tostarp apdraudējuma identificēšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas darbu. Veicot šo drošības novērtējumu, III pielikumā noteiktās prasības uzskatāmas par prasību minimumu.
   11. pants
   Komponentu atbilstība vai piemērotība lietošanai
   1.   Pirms izdot EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. pantam, šīs regulas 2. panta 1. punktā minēto sistēmu komponentu ražotāji novērtē šo komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai atbilstīgi šīs regulas IV pielikuma A daļā noteiktajām prasībām.
   2.   Ja sertifikāts, kas piešķirts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (9), attiecas uz komponentiem, to uzskata par EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, ja tā vajadzībām pierādīta atbilstība šajā regulā ietvertajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.
   12. pants
   Sistēmu verifikācija
   1.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, kas to valsts uzraudzības iestādei var pierādīt vai ir pierādījuši, ka atbilst V pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, veic 2. panta 1. punktā minēto sistēmu verifikāciju atbilstīgi IV pielikuma C daļā noteiktajām prasībām.
   2.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, kas nevar pierādīt, ka atbilst V pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, 2. panta 1. punktā minēto sistēmu verifikāciju uztic paziņotajai organizācijai. Verifikāciju veic atbilstīgi IV pielikuma D daļā noteiktajām prasībām.
   3.   Ja sertifikāts, kas piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, attiecas uz sistēmām, to uzskata par EK verifikācijas deklarāciju, ja tā vajadzībām pierādīta atbilstība šajā regulā ietvertajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.
   13. pants
   Papildu prasības
   1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas ir pienācīgi informētas par šajā regulā noteiktajām prasībām un attiecīgi apmācītas savu darba pienākumu veikšanai.
   2.   Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka personāls, kas strādā ar IFPS un ir iesaistīts lidojumu plānošanā, ir pienācīgi informēts par šajā regulā noteiktajām prasībām un attiecīgi apmācīts savu darba pienākumu veikšanai.
   3.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji:

               a)

               izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas, kurās ir vajadzīgās instrukcijas un informācija, lai viss to attiecīgais personāls varētu piemērot šo regulu;

               b)

               nodrošina, lai a) apakšpunktā minētās rokasgrāmatas būtu pieejamas un tiktu aktualizētas un lai to aktualizācija un izplatīšana tiktu veikta atbilstīgi kvalitātes un dokumentu vadībai;

               c)

               nodrošina, ka darba metodes un ekspluatācijas kārtība atbilst šīs regulas prasībām.

         4.   Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka centralizētais lidojumu plānošanas apstrādes un izplatīšanas dienests:

               a)

               izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas, kurās ir vajadzīgās instrukcijas un informācija, lai viss tā attiecīgais personāls varētu piemērot šo regulu;

               b)

               nodrošina, lai a) apakšpunktā minētās rokasgrāmatas būtu pieejamas un tiktu aktualizētas un lai to aktualizācija un izplatīšana tiktu veikta atbilstīgi kvalitātes un dokumentu vadībai;

               c)

               nodrošina, ka tā darbības metodes un ekspluatācijas kārtība atbilst šīs regulas prasībām.

         5.   Ekspluatanti nodrošina, ka personāls, kas rīkojas ar radioiekārtām, ir pienācīgi informēts par šo regulu un attiecīgi apmācīts šo iekārtu izmantošanai un ka instrukcijas ir pieejamas pilotu kabīnē, ja tas ir iespējams.
   6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, tostarp publicē attiecīgu informāciju valsts aeronavigācijas informatīvajos izdevumos.
   14. pants
   Atbrīvojumi
   1.   Komisijas Regulas (EK) Nr. 730/2006 (10) 4. panta pirmās daļas ietvaros dalībvalstis lidojumiem, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, var pieļaut pagaidu atkāpes no šīs regulas 5. panta 1. punktā noteiktajiem pienākumiem par gaisa kuģu aprīkošanu.
   2.   Dalībvalstis var veikt vietēja mēroga pasākumus, ar ko piešķir atbrīvojumus no pienākuma nodrošināt atbilstību 4. panta 5. punktam, 5. panta 4. punktam un 6. panta 10. punktam, situācijās, kad ietekme uz tīklu ir ierobežota.
   3.   Dalībvalstis, kas veic 2. punktā minētos vietēja mēroga pasākumus, vēlākais vienu gadu pirms 4. panta 5. punktā, 5. panta 4. punktā un 6. panta 10. punktā norādītajiem datumiem sniedz Komisijai detalizētu informāciju, pamatojot atbrīvojumu nepieciešamību.
   4.   Komisija sešu mēnešu laikā pēc detalizētas informācijas saņemšanas no dalībvalstīm atbilstīgi 3. punktam un pēc apspriešanās ar tīkla pārvaldnieku var pārskatīt jebkuru atbilstīgi 2. punktam piešķirto atbrīvojumu, ja ietekme uz tīklu nav ierobežota.
   15. pants
   Atcelšana
   Regulu (EK) Nr. 1265/2007 atceļ.
   16. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 16. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

      (2)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

      (3)  OV L 283, 27.10.2007., 25. lpp.

      (4)  OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.

      (5)  OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.

      (6)  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

      (7)  OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.

      (8)  OV L 186, 7.7.2006., 27. lpp.

      (9)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (10)  OV L 128, 16.5.2006., 3. lpp.

      I PIELIKUMS

         5. un 6. pantā minētās dalībvalstis

      5. panta 2. punktā un 6. panta 3., 5. un 8. punktā minētās dalībvalstis ir šādas:

                  —

                  Vācija,

                  —

                  Īrija,

                  —

                  Francija,

                  —

                  Itālija,

                  —

                  Luksemburga,

                  —

                  Ungārija,

                  —

                  Nīderlande,

                  —

                  Austrija,

                  —

                  Apvienotā Karaliste.

      II PIELIKUMS

         4. un 8. pantā minētie ICAO noteikumi

                  1.

                  Čikāgas konvencijas 10. pielikuma III sējuma 2. daļas 2. nodaļas “Aeronavigācijas mobilais dienests” 2.1. iedaļa ““Gaiss–zeme”VHF sakaru sistēmas īpašības” un 2.2. iedaļa “Uz zemes izvietoto iekārtu sistēmas īpašības” (otrais izdevums – 2007. gada jūlijs, iekļauts 85. grozījums).

                  2.

                  Čikāgas konvencijas 10. pielikuma III sējuma 2. daļas 2. nodaļas “Aeronavigācijas mobilais dienests” 2.1. iedaļa ““Gaiss–zeme”VHF sakaru sistēmas īpašības”, 2.3.1. iedaļa “Raidīšanas funkcija” un 2.3.2. iedaļa “Uztveršanas funkcija”, izņemot 2.3.2.8. apakšiedaļu “VDL – Noturība pret traucējumiem” (otrais izdevums – 2007. gada jūlijs, iekļauts 85. grozījums).

                  3.

                     ICAO PANS-ATM dokumenta 4444 (15. izdevums – 2007. gads, iekļauts 2. grozījums) 12.3.1.4. iedaļa “Kanālu atstatums 8,33 kHz”.

      III PIELIKUMS

         10. pantā minētās prasības, kas jāņem vērā, veicot drošības novērtējumu

                  1.

                  Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā savietojamības un darbības prasības, kas noteiktas 4. panta 6., 7. un 8. punktā un 7. panta 1. un 2. punktā.

                  2.

                  Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā prasības par saistītajām procedūrām, kas noteiktas 8. pantā.

                  3.

                  Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā kārtība attiecībā uz valsts gaisa kuģiem, kas noteikta 9. panta 13. un 14. punktā.

                  4.

                  Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā atbilstības veicināšanas prasības, kas noteiktas 13. panta 1., 2., 5. un 6. punktā.

                  5.

                  Dalībvalstis nodrošina, ka tad, kad frekvenču piešķīrums jākonvertē uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, jauno frekvenču piešķīrumu pirms tā reģistrēšanas centrālajā reģistrā testē pietiekami ilgu izmēģinājuma periodu, kura laikā pārbauda darbības drošību.

                  6.

                  Dalībvalstis nodrošina, ka konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz veic, ievērojot ICAO norādījumus par frekvenču plānošanas kritērijiem, kas izklāstīti II daļā “VHF“gaiss–zeme” sakaru frekvenču piešķīruma plānošanas kritēriji”ICAO EUR dokumentā 011.

                  7.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka tiek publicēta un attiecīgi piemērota kārtība, saskaņā ar kuru apkalpo gaisa kuģus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, kad tie veic lidojumus gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

                  8.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un/vai lidostu ekspluatanti nodrošina, ka tiek publicēta un attiecīgi piemērota kārtība, saskaņā ar kuru lidostas zonās, kur izmanto kanālu atstatumu 8,33 kHz, apkalpo transportlīdzekļus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

                  9.

                  Dalībvalstis, kuras jebkurā to gaisa telpas daļā veic frekvenču piešķīrumu konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz:

                              a)

                              nodrošina, ka attiecīgajā gaisa telpā lidojumus veicošo gaisa kuģu ekspluatanti ir informēti, ka to gaisa kuģiem jābūt aprīkotiem ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz;

                              b)

                              nodrošina, ka attiecīgu apmācību saņem lidojuma apkalpes locekļi, kuri izmanto 25 kHz radioiekārtas gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, kā norādīts 2. panta 5. punktā;

                              c)

                              pirms konvertēšanas veic vietēju drošības novērtējumu, kurā ņem vērā visu gaidāmo satiksmi, kas šķērsos attiecīgo gaisa telpu, un iespējamās problēmas, ko varētu izraisīt balss sakaru sistēmas, kuras darbojas visā apkārtesošajā gaisa telpā.

      IV PIELIKUMS
      A   DAĻA

         11. pantā minētās prasības komponentu atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējumam

                  1.

                  Ar pārbaudes darbībām pierāda komponentu atbilstību vai to piemērotību lietošanai saskaņā ar šajā regulā noteiktajām darbības prasībām, pārbaudot šos komponentus darbībā testēšanas vidē.

                  2.

                  Ja ražotājs piemēro B daļā izklāstīto moduli, to uzskata par piemērotu atbilstības novērtēšanas procedūru, lai pārliecinātos par komponentu atbilstību un apliecinātu to. Atļauts izmantot arī līdzvērtīgu vai stingrāku procedūru.

            B   DAĻA

         Ražošanas iekšējās kontroles modulis

                  1.

                  Šajā modulī izklāstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai tā Savienībā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis, kas veic 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina attiecīgo komponentu atbilstību šīs regulas prasībām un apliecina to. Ražotājam vai tā Savienībā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāsagatavo rakstiska atbilstības deklarācija vai deklarācija par piemērotību lietošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/2004 III pielikuma 3. punktu.

                  2.

                  Ražotājam jāsagatavo 4. punktā raksturotā tehniskā dokumentācija. Tam vai tā Savienībā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāsaglabā šī dokumentācija laika posmu, kas beidzas vismaz 10 gadus pēc pēdējā komponenta izgatavošanas, darot šo dokumentāciju pieejamu attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm pārbaudes nolūkā un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kuri integrē attiecīgos komponentus to sistēmās. Ražotājs vai tā Savienībā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis informē dalībvalstis par to, kur un kādā veidā ir pieejama iepriekš minētā tehniskā dokumentācija.

                  3.

                  Ja ražotājs nav reģistrēts Savienībā, tas izraugās personu vai personas, kas komponentus laiž Savienības tirgū. Šī persona vai šīs personas informē dalībvalstis par to, kur un kādā veidā ir pieejama tehniskā dokumentācija.

                  4.

                  Tehniskajai dokumentācijai jāpierāda komponentu atbilstība šīs regulas prasībām. Tajā jāaptver informācija par komponentu projektu, izgatavošanu un ekspluatāciju, ciktāl tā attiecas uz novērtējumu.

                  5.

                  Ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim kopā ar tehnisko dokumentāciju jāuzglabā atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai eksemplārs.

            C   DAĻA

         12. panta 1. punktā minētās sistēmu verifikācijas prasības

                  1.

                  Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas mērķis ir pierādīt šo sistēmu atbilstību šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām novērtēšanas vidē, kurā atspoguļots šo sistēmu ekspluatācijas konteksts. Jo īpaši:

                              —

                              sakaru sistēmu verifikācijā pierāda, ka kanālu atstatumu 8,33 kHz balss sakaros izmanto saskaņā ar 4. pantu un ka 8,33 kHz balss sakaru sistēmu darbība atbilst 4. panta 7. punktam,

                              —

                              lidojumu datu apstrādes sistēmu verifikācijā pierāda, ka 7. panta 2. punktā raksturotā funkcionalitāte ir pienācīgi īstenota.

                  2.

                  Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācija notiek saskaņā ar atbilstošu un atzītu testēšanas praksi.

                  3.

                  Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijā izmanto testēšanas rīkus, kuriem piemīt atbilstoša funkcionalitāte.

                  4.

                  Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas rezultātā sagatavo Regulas (EK) Nr. 552/2004 IV pielikuma 3. punktā prasītās tehniskās dokumentācijas elementus, tostarp turpmāk minētos dokumentus:

                              —

                              īstenošanas aprakstu,

                              —

                              ziņojumu par pārbaudēm un testiem, kas veikti pirms sistēmas nodošanas ekspluatācijā.

                  5.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs veic verifikāciju un jo īpaši:

                              —

                              nosaka piemērotu ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidi, kas atspoguļo ekspluatācijas vidi,

                              —

                              pārbauda, vai testu plānā ir aprakstīts, kā 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas integrē ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidē,

                              —

                              pārbauda, vai testu plānā pilnībā aptvertas šajā regulā noteiktās piemērojamās savietojamības, darbības un drošības prasības,

                              —

                              nodrošina tehniskās dokumentācijas un testu plāna konsekvenci un kvalitāti,

                              —

                              plāno testu organizēšanu, personālu, testa platformas uzstādīšanu un konfigurāciju,

                              —

                              veic pārbaudes un testus, kā norādīts testu plānā,

                              —

                              sagatavo ziņojumu par pārbaužu un testu rezultātiem.

                  6.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas, darbojoties ekspluatācijas novērtēšanas vidē, atbilst šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.

                  7.

                  Apstiprinot atbilstības verifikācijas sekmīgu pabeigšanu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs sagatavo EK sistēmas verifikācijas deklarāciju un to kopā ar tehnisko dokumentāciju iesniedz valsts uzraudzības iestādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā.

            D   DAĻA

         12. panta 2. punktā minētās sistēmu verifikācijas prasības

                  1.

                  Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas mērķis ir pierādīt šo sistēmu atbilstību šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām novērtēšanas vidē, kurā atspoguļots šo sistēmu ekspluatācijas konteksts. Jo īpaši:

                              —

                              sakaru sistēmu verifikācijā pierāda, ka kanālu atstatumu 8,33 kHz balss sakaros izmanto saskaņā ar 4. pantu un ka 8,33 kHz balss sakaru sistēmu darbība atbilst 4. panta 7. punktam,

                              —

                              lidojumu datu apstrādes sistēmu verifikācijā pierāda, ka 7. panta 2. punktā raksturotā funkcionalitāte ir pienācīgi īstenota.

                  2.

                  Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācija notiek saskaņā ar atbilstošu un atzītu testēšanas praksi.

                  3.

                  Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijā izmanto testēšanas rīkus, kuriem piemīt atbilstoša funkcionalitāte.

                  4.

                  Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas rezultātā sagatavo Regulas (EK) Nr. 552/2004 IV pielikuma 3. punktā prasītās tehniskās dokumentācijas elementus, tostarp turpmāk minētos dokumentus:

                              —

                              īstenošanas aprakstu,

                              —

                              ziņojumu par pārbaudēm un testiem, kas veikti pirms sistēmas nodošanas ekspluatācijā.

                  5.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs nosaka piemērotu ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidi, kas atspoguļo ekspluatācijas vidi, un uztic verifikācijas veikšanu paziņotajai iestādei.

                  6.

                  Paziņotā iestāde veic verifikāciju un jo īpaši:

                              —

                              pārbauda, vai testu plānā ir aprakstīts, kā 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas integrē ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidē,

                              —

                              pārbauda, vai testu plānā pilnībā aptvertas šajā regulā noteiktās piemērojamās savietojamības, darbības un drošības prasības,

                              —

                              nodrošina tehniskās dokumentācijas un testu plāna konsekvenci un kvalitāti,

                              —

                              plāno testu organizēšanu, personālu, testa platformas uzstādīšanu un konfigurāciju,

                              —

                              veic pārbaudes un testus, kā norādīts testu plānā,

                              —

                              sagatavo ziņojumu par pārbaužu un testu rezultātiem.

                  7.

                  Paziņotā iestāde nodrošina, ka 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas, darbojoties ekspluatācijas novērtēšanas vidē, atbilst šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.

                  8.

                  Apstiprinot verifikācijas uzdevumu sekmīgu pabeigšanu, paziņotā iestāde sagatavo atbilstības sertifikātu par tās paveiktajiem uzdevumiem.

                  9.

                  Pēc tam aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs sagatavo EK sistēmas verifikācijas deklarāciju un to kopā ar tehnisko dokumentāciju iesniedz valsts uzraudzības iestādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā.

      V PIELIKUMS

         12. pantā minētie nosacījumi

                  1.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam savā organizācijā jāievieš ziņošanas metodes, ar ko nodrošina un pierāda slēdziena objektivitāti un neatkarību saistībā ar verifikācijas darbībām.

                  2.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls veiktu pārbaudes ar vislielāko iespējamo profesionālo godprātīgumu un tehnisko kompetenci un bez jebkāda spiediena vai motivācijas, jo īpaši finansiālas, kas varētu iespaidot to slēdzienus vai pārbaužu rezultātus, jo īpaši no tādām personām vai personu grupām, kuras ietekmē pārbaužu rezultāti.

                  3.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītajam personālam būtu pieejamas iekārtas, ar ko pienācīgi veikt vajadzīgās pārbaudes.

                  4.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls būtu atbilstīgi tehniski un profesionāli sagatavots, ar pietiekamām zināšanām par veicamās verifikācijas prasībām, attiecīgu pieredzi šādu darbību veikšanā un spēju sagatavot deklarācijas, protokolus un ziņojumus, lai pierādītu, ka verifikācija ir veikta.

                  5.

                  Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls veiktu pārbaudes objektīvi. Personāla atalgojums nav atkarīgs no veikto pārbaužu skaita vai no šādu pārbaužu rezultātiem.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2292 (2016. gada 16. decembris), kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2015/2352 (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               17.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 344/77

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2292
   (2016. gada 16. decembris),
   kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2015/2352
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (1) un jo īpaši tās 6.e panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 iekšzemes pakalpojumu sniedzēji godīgas izmantošanas politikai noteiktajās robežās nevienā dalībvalstī nedrīkstētu viesabonentiem par regulēto viesabonēšanas zvanu saņemšanu pie iekšzemes mazumcenas piemērot papildmaksu. Šo noteikumu piemēro no 2017. gada 15. jūnija ar nosacījumu, ka minētajā datumā jau tiek piemērots tiesību akts, kas jāpieņem pēc minētās regulas 19. panta 2. punktā minētā priekšlikuma vairumtirdzniecības viesabonēšanas tirgus jomā.

               (2)

               Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 pārejas periodā no 2016. gada 30. aprīļa līdz dienai, kad kļūst piemērojams tās 19. panta 2. punktā paredzētais tiesību akts, iekšzemes pakalpojumu sniedzēji par regulētu mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu drīkst pie iekšzemes mazumcenas piemērot papildmaksu.

               (3)

               Regula (ES) Nr. 531/2012 iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem ļauj pēc pārejas perioda pie iekšzemes mazumcenas par regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu piemērot papildmaksu, kas pārsniedz godīgas izmantošanas politikas ietvaros noteiktas robežas.

               (4)

               Regulētu viesabonēšanas zvanu saņemšanai piemērojamo papildmaksu Regula (ES) Nr. 531/2012 ierobežo līdz mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējai svērtajai vērtībai.

               (5)

               No 2016. gada 30. aprīļa piemērojamo mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2352 (2) noteica pēc 2015. gada 1. jūlija datu vērtībām.

               (6)

               Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde Komisijai ir sniegusi atjauninātu informāciju, kas ievākta no dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm: i) mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālās likmes, ko tās katrā valsts tirgū piemērojušas vairumtirdzniecības balss izsaukuma savienojuma pabeigšanai atsevišķos mobilo sakaru tīklos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (3) (“Pamatdirektīvas”) 7. un 16. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (4) (“Piekļuves direktīvas”:) 13. pantu, ii) abonentu kopskaits dalībvalstīs.

               (7)

               Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisija ir aprēķinājusi šādi: i) konkrētā dalībvalstī atļauto mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālo likmi reizinot ar abonentu kopskaitu minētajā dalībvalstī, ii) saskaitot visās dalībvalstīs iegūtos reizinājumus un iii) iegūto kopsummu dalot ar abonentu kopskaitu visās dalībvalstīs, pēc 2016. gada 1. jūlija datu vērtībām. Dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecīgais valūtas kurss ir 2016. gada 2. ceturkšņa vidējais kurss, ko iegūst no Eiropas Centrālās bankas datubāzes.

               (8)

               Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/2352 noteiktā mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir jāatjaunina.

               (9)

               Īstenošanas regula (ES) 2015/2352 tādējādi būtu jāatceļ.

               (10)

               Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība Komisijai ir jāpārskata katru gadu.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir EUR 0,0108 par minūti.
   2. pants
   Īstenošanas regula (ES) 2015/2352 tiek atcelta.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 16. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 172, 30.6.2012., 10. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2352, ar ko nosaka vidējo svērto mobilā savienojuma pabeigšanas tarifu maksimumu visā Savienībā (OV L 331, 17.12.2015., 7. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/441 (2017. gada 13. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

text:
               14.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 67/78

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/441
   (2017. gada 13. marts),
   ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradušies ārpus Irākas.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2017. gada 8. martā nolēma svītrot vienu ierakstu to personu vai organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 13. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītāja vietas izpildītājs

      (1)  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā svītro šādu ierakstu:

                     “91.

                        NATIONAL CHEMICAL AND PLASTIC COMPANY. Adrese: P.O. Box 2302, Alwiya/Baghdad Za'afaraniya, Baghdad, Iraq.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/244 ( 2015. gada 16. februāris ) par atļauju izmantot hinolīna dzelteno par barības piedevu neproduktīvajiem dzīvniekiem  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               17.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 41/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/244
   (2015. gada 16. februāris)
   par atļauju izmantot hinolīna dzelteno par barības piedevu neproduktīvajiem dzīvniekiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2).

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK hinolīna dzelteno bez termiņa ierobežojuma atļāva lietot par barības piedevu neproduktīvajiem dzīvniekiem un produktīvajiem dzīvniekiem attiecībā uz konkrētu pārstrādātu barību, kas iekļauta grupā “krāsvielas”. Pēc tam šo vielu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu kā esošu barības līdzekli iekļāva Lopbarības piedevu reģistrā, kas izveidots ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 17. pantu.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt hinolīna dzelteno kā barības piedevu neproduktīvajiem dzīvniekiem, un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu pieteikuma iesniedzējs pieprasīja to klasificēt piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2013. gada 10. jūlija atzinumā secināja, ka hinolīna dzeltenajam, ja to lieto barībā, ievērojot piedāvātos lietošanas nosacījumus, nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus, Iestāde arī secināja, ka nevar novērtēt hinolīna dzeltenā iedarbīgumu attiecībā uz devu, barības veidu un tās pārstrādi. Tomēr Iestāde arī norādīja, ka šai piedevai, kuru ir atļauts izmantot pārtikā, papildu pierādījumi par iedarbīgumu var nebūt vajadzīgi, ja tās funkcija barībā ir tāda pati kā pārtikā. Tā kā ieteicamais maksimālais līmenis, ko ierosinājusi Iestāde šai piedevai, ir līdzīgs līmenim, kādā atļauts šo piedevu lietot dažāda veida pārtikas produktos, Komisija uzskatīja, ka ir pietiekami pierādījumi par šīs vielas iedarbīgumu. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi.

               (5)

               Hinolīna dzeltenā novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

               (6)

               Drošības apsvērumi neprasa tūlītēji piemērot atļaujas nosacījumu izmaiņas, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā minēto vielu, kas iekļauta piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “krāsvielas: vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   Pielikumā minēto vielu un to saturošu barību, kas ražotas un marķētas pirms 2017. gada 9. marta saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2015. gada 9. marta, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 16. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas termiņš

                  mg aktīvās vielas/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Kategorija: organoleptiskās piedevas. Funkcionālā grupa: krāsvielas (i) vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno.

                  2a104

                  Hinolīna dzeltenais

                     Piedevas sastāvs

                  Hinolīna dzeltenais
                  Hinolīna dzeltenais aprakstīts kā nātrija sāls, kas ir galvenā sastāvdaļa

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  Hinolīna dzeltenā sastāvdaļas procentos:

                              —

                              2-(2-hinolīl) indān-1,3-dion-disulfonāti: ≥ 80 %,

                              —

                              2-(2-hinolīl) indān-1,3-dion-monosulfonāti: ≤ 11 %,

                              —

                              2-(2-hinolīl) indān-1,3-dion-trisulfonāti: ≤ 7 %.

                        Ķīmiskā formula: C18H9N Na2O8S2 (nātrija sāls)

                     CAS Nr.: 8004-92-0 (galvenā sastāvdaļa)
                  Hinolīna dzeltenais cietā veidā, iegūts ķīmiskā sintēzē.
                  Tīrības kritēriji:

                              ≥ 70 % krāsvielu aprēķināts kā nātrija sāls,

                              kalcija un kālija sāļi ≤ 30 %

                     Analīzes metodes
                      (1)

                  Hinolīna dzeltenā kopējā krāsvielu satura kvantificēšanai barības piedevā un barībā: spektrofotometrija pie 411 nm (FAO JECFA monogrāfijas Nr. 1., 4. sējums)

                  Neproduktīvie dzīvnieki

                  —

                  —

                  25

                              1.

                              Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas un stabilitātes nosacījumus.

                              2.

                              Drošībai: lietošanas laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2025. gada 9. marts

         (1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama Eiropas Savienības references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1800 (2015. gada 6. oktobris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               8.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 263/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1800
   (2015. gada 6. oktobris)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
      Briselē, 2015. gada 6. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors

         Heinz ZOUREK

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Portatīva elektroniska iekārta ar izmēriem 7 × 60 × 110 mm un svaru 100 g, sastāv no šādām galvenajām sastāvdaļām vienā plastmasas korpusā:

                              —

                              krāsu LED displejs ar skārienekrānu, kura izmērs pa diagonāli ir 8,9 cm (3,5 collas) un izšķirtspēja ir 960 × 640 pikseļi,

                              —

                              centrālais procesors,

                              —

                              256 MB liela RAM atmiņa,

                              —

                              32 GB liela atmiņas ietilpība,

                              —

                              modulis bezvadu savienojumam ar citām iekārtām un internetu,

                              —

                              atkārtoti uzlādējama litija baterija,

                              —

                              skaļrunis,

                              —

                              mikrofons un

                              —

                              kamera video un nekustīgu attēlu uzņemšanai.

                        Tai ir šādas saskarnes:

                              —

                              savienotājs iekārtas uzlādēšanai un tās savienošanai ar citu iekārtu, piemēram, automātiskās datu apstrādes (ADA) iekārtu, un

                              —

                              3,5 mm audio spraudnis.

                        Iekārta ļauj lietotājam inter alia pieslēgties internetam, lejupielādēt, izpildīt un mainīt lietojumprogrammas, saņemt un nosūtīt e-pastus, spēlēt spēles un lejupielādēt, ierakstīt un reproducēt mūziku, video un fotoattēlus.

                  8471 30 00

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 3. piezīmi, 84. nodaļas 5.A) piezīmi un KN kodu 8471 un 8471 30 00 formulējumu.
                  Iekārta ir konstruēta tā, lai izpildītu divas vai vairākas papildu vai alternatīvas funkcijas XVI sadaļas 3. piezīmes nozīmē (datu apstrāde, saziņa bezvadu tīklā, skaņas un attēla ierakstīšana un reproducēšana, video un nekustīgu attēlu uzņemšana, nekustīgu attēlu un video rādīšana).
                  Ņemot vērā iekārtas objektīvās īpašības, jo īpaši tās spēju lejupielādēt, uzglabāt, mainīt un izpildīt programmas, tās galvenā funkcija ir datu apstrāde (sk. arī HS klasifikācijas atzinumus 8471.30/2, 3 un 4). Pārējās funkcijas tiek uzskatītas par sekundārām.
                  Līdz ar to iekārta ir jāklasificē ar KN kodu 8471 30 00 pie portatīvām datu automātiskās apstrādes iekārtām, kas sver ne vairāk kā 10 kg, vismaz ar centrālo procesoru, tastatūru un ekrānu.