title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1690 (2018. gada 9. novembris), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163

text:
                  12.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 283/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1690
         (2018. gada 9. novembris),
         ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 15. pantu un 24. panta 1. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Procedūras sākšana

                     (1)

                     Eiropas Komisija (“Komisija”) 2017. gada 14. oktobrī sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, importu Savienībā. Izmeklēšana tika sākta, pamatojoties uz pamatregulas 10. pantu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (2).

                     (2)

                     Pēc tam, kad koalīcija pret riepu netaisnīgu importu (“sūdzības iesniedzējs”) 2017. gada 30. augustā iesniedza sūdzību tādu riepu ražotāju vārdā, kuru ražošanas apjoms pārsniedz 25 % no Savienībā ražotu konkrētu jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (“TBR riepas”), kopējā apjoma, Komisija sāka izmeklēšanu. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par subsidēšanu un no tā izrietošu kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

                     (3)

                     Pirms antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas Komisija informēja Ķīnas valdību (“ĶV”) (3), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, un aicināja ĶV uz apspriešanos saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu. Apspriešanās notika 2017. gada 10. oktobrī, taču neizdevās panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

                     (4)

                     Komisija 2018. gada 7. maijā noteica pagaidu antidempinga maksājumu tā paša ĶTR izcelsmes ražojuma importam (4) (“pagaidu antidempinga maksājuma regula”) izmeklēšanā, kas tika sākta 2017. gada 11. augustā (5) (“paralēlā antidempinga izmeklēšana”). Komisija 2018. gada 22. oktobrī noteica galīgo antidempinga maksājumu tā paša ĶTR izcelsmes ražojuma importam (6) (“galīgā antidempinga maksājuma regula”) paralēlajā antidempinga izmeklēšanā. Šajā antisubsidēšanas izmeklēšanā un paralēlajā antidempinga izmeklēšanā veiktā kaitējuma, cēloņsakarības un Savienības interešu analīze mutatis mutandis ir identiska, jo abās izmeklēšanās tika izmantota viena un tā pati Savienības ražošanas nozares, reprezentatīvo izlasē iekļauto Savienības ražotāju un izmeklēšanas perioda definīcija. Visi būtiskie elementi, kuri attiecas uz iepriekš minētajiem aspektiem, ir ņemti vērā arī šajā izmeklēšanā.

               1.1.1.   Piezīmes par izmeklēšanas sākšanu

                     (5)

                     ĶV apgalvoja, ka izmeklēšanu nevajadzētu sākt, jo sūdzība neatbilst PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem 11. panta 2. un 3. punktā un pamatregulas 10. panta 2. punktā noteiktajām prasībām par pierādījumiem. ĶV uzskatīja, ka nav pietiekamu pierādījumu par kompensējamām subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu.

                     (6)

                     Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Sūdzībā sniegtie pierādījumi bija sūdzības iesniedzējam tajā posmā pamatoti pieejama informācija. Bija pietiekami sākuma posmā parādīt, ka iespējamās subsīdijas bijušas kompensējamas saistībā ar to pastāvēšanu, apjomu un iezīmēm. Sūdzībā bija arī pietiekami pierādījumi par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisījis subsidētais imports.

                     (7)

                     Pretēji ĶV apgalvojumam sūdzība balstījās ne tikai uz riepu rūpniecības politiku 2010. gadā, bet ietvēra (konkrēti 81.–92. punktā) arī vairākus citus politikas dokumentus, plānus un katalogus ar atsaucēm uz riepu ražošanas nozari. Turklāt Komisija (attiecīgā gadījumā) paļāvās uz citiem pieejamajiem avotiem, lai apstiprinātu iespējamo subsidēšanu. Piemēram, ņemot vērā, ka ASV iestādes nesen publicējušas lēmumus par dažiem pasākumiem, arī Komisija šajā posmā izmantoja arī šo materiālu. Turklāt Komisija konstatēja, ka ir lietderīgi ietvert atsauci uz jauno 2016. gada Hebei provinces rūpniecības veicināšanas plānu, kas tai bija iesniegts šajā lietā, taču nebija minēts sūdzībā. Šis papildu pierādījums, kas pieejams lietas nekonfidenciālajos dokumentos un ir ietverts ziņojumā par pierādījumu pietiekamību, vēl vairāk apstiprināja un papildināja sūdzībā minētos apgalvojumus par iespējamo subsidēšanu un tās veidu. Tā kā ĶV norādīja uz trūkumiem sūdzībā sniegto pierādījumu precizitātes un atbilstības ziņā, Komisija izmeklēšanā pārbaudīja šos apgalvojumus, taču, sākot izmeklēšanu, neatzina par pamatotu apšaubīt apgalvojumus, ka notikusi subsidēšana, un par tās apjomu.

                     (8)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hämmerling apgalvoja, ka Komisija nevar sākt izmeklēšanu ar vispārēju atsauci uz KN kodiem, kas norādīti vienīgi informācijai. Hämmerling apgalvoja, ka, lai gan KN kodu interpetācija nav saistoša, šāda vispārēja atsauce, kas definē attiecīgo ražojumu, nav pieņemama, jo tā vājina visu ieinteresēto personu tiesisko noteiktību par to, vai uz tām attieksies izmeklēšanas darbības joma, un ir tiešs Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“harta”) 41. panta un tiesību uz labu pārvaldību pārkāpums. Turklāt šāda atsauce un neskaidrs formulējums ar atsauci uz “paredzētu” norāda, ka izmeklēšanas darbības joma ir neskaidra un ka to varētu brīvi vēl vairāk paplašināt vai sašaurināt izmeklēšanas vēlākā posmā, kas vājina ieinteresēto personu tiesības tikt uzklausītām.

                     (9)

                     Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija konstatēja, ka ieinteresētā persona nav pamatojusi teorētisko apgalvojumu par to, kā KN kodu izmantošana vājina tiesisko noteiktību. Komisijai nav saistoši KN kodi, bet gan ražojuma definīcija, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Ieinteresētā persona neapgalvoja, ka Komisija nav ievērojusi ražojuma definīciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tādēļ minētais apgalvojums tika noraidīts.

               1.2.   Importa reģistrēšana

                     (10)

                     Sūdzības iesniedzējs attiecīgi 2017. gada 19. augustā un 2017. gada 5. oktobrī iesniedza pieprasījumu reģistrēt ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un pamatregulas 24. panta 5. punktu.

                     (11)

                     Ķīnas Kaučuka rūpniecības asociācija (CRIA) un Ķīnas Metālizstrādājumu, derīgo izrakteņu un ķimikāliju importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera (CCCMC) 2017. gada 4. oktobrī iesniedza piezīmes par reģistrācijas pieprasījumu. Šīs organizācijas apgalvoja, ka pieprasījums neatbilst piemērojamajam pierādījumu līmenim, jo nav sniegti pierādījumi par dempingu/subsidēšanu ilgākā laika posmā, ievērojamu importa apjoma pieaugumu, kā arī pierādījumi tam, ka imports varētu nopietni kaitēt maksājuma korektīvajai ietekmei. Komisija 2017. gada 19. oktobrī pēc CRIA pieprasījuma organizēja uzklausīšanu, kuras laikā tā atkārtoja iepriekš sniegtos apsvērumus.

                     (12)

                     Komisija 2018. gada 2. februārī publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (“reģistrācijas regula”) (7), attiecinot reģistrāciju uz ĶTR izcelsmes attiecīgā izstrādājuma importu, sākot no 2018. gada 3. februāra. Novērtējot reģistrācijas pieprasījuma derīgumu, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu piezīmes.

                     (13)

                     Pēc reģistrācijas stāšanās spēkā Hankook Group (8) apgalvoja, ka ir pārkāptas tā tiesības uz aizstāvību, jo pirms reģistrācijas regulas stāšanās spēkā tam nebija sniegta nekāda informācija par Komisijas nodomu attiecināt reģistrāciju uz attiecīgā izstrādājuma importu. Šā iemesla dēļ Hankook Group apgalvoja, ka ir pārkāpts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pants.

                     (14)

                     Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar pamatregulas 30. panta 2. punktu pirms galīgo pasākumu noteikšanas ir obligāti jāatklāj informācija. Tas neattiecas uz pamatregulas 24. panta 5. punktā minēto reģistrācijas regulu. Šajā pantā ir tikai paredzēta prasība savlaicīgi informēt dalībvalstis. Turklāt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās personas tiesības tikt uzklausītai attiecas tikai uz nelabvēlīgiem individuāliem pasākumiem. Šajā gadījumā Komisija deva rīkojumu Savienības muitas iestādēm reģistrēt importu. Reģistrācijas regula nav individuāls pasākums, kas nelabvēlīgi ietekmē Hankook Group. Tā netika adresēta Hankook Group, un tā šai grupai neradīja individuālas nelabvēlīgas sekas. Šajā sakarā jāatgādina arī, ka importa reģistrācija ir atbilstīga rīcība, lai pēc tam varētu noteikt maksājumus par reģistrētu importu un pienācīgi informētu uzņēmējus par iespējamām saistībām, kas saistītas ar šādu importu un kas var rasties galīgo pasākumu gadījumā. Tādējādi, iepriekš neinformējot Hankook Group par lēmumu attiecībā uz reģistrāciju, netika pārkāptas ne Hankook Group tiesības uz aizstāvību, ne Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pants.

               1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (15)

                     Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada jūnija beigām (“attiecīgais periods”).

               1.4.   Ieinteresētās personas

                     (16)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Komisija turklāt informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶV, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

                     (17)

                     Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                     (18)

                     Divi Savienības ražotāji, kurus pārstāv sūdzības iesniedzējs, izmantoja šo iespēju, lai saskaņā ar pamatregulas 29. panta 1. punktu lūgtu Komisiju saglabāt viņu nosaukumu konfidencialitāti, baidoties no šīs izmeklēšanas skarto klientu vai konkurentu pretpasākumiem. Turklāt vēl divi Savienības ražotāji, kuri sadarbojās, vēlāk pieprasīja tādu pašu statusu.

                     (19)

                     Komisija izvērtēja katru konfidencialitātes pieprasījumu atsevišķi. Tā konstatēja pierādījumus, ka abos gadījumos patiešām pastāv liels pretpasākumu veikšanas risks, un piekrita, ka šo uzņēmumu nosaukumus nevajadzētu izpaust.

                     (20)

                     Divi ražotāji eksportētāji – Giti Group (9) un China National Tire Group (10) – apgalvoja, ka divu Savienības ražotāju, kurus pārstāv sūdzības iesniedzējs, anonimitāte varētu būtiski ietekmēt ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību, jo nav iespējams pārbaudīt, vai sūdzības iesniedzējs faktiski pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Turklāt anonimitātes dēļ ieinteresētās personas nevar uzzināt, kurā līmenī (11) sūdzības iesniedzējs darbojas, un tādējādi tās nevar sniegt jēgpilnu komentāru par būtisko kaitējumu, kas tam varētu rasties uz Savienību no Ķīnas eksportētā attiecīgā ražojuma dēļ. Turklāt Giti Group apgalvoja, ka saskaņā ar sūdzības iesniedzēja pausto Savienības ražošanas apjoms 3. līmenī pārstāv tikai 16 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Visbeidzot, Giti Group un China National Tire Group apgalvoja, ka konfidencialitāte liedz iespēju ieinteresētajām personām uzzināt to, vai izlasē iekļautie Savienības ražotāji ir saistīti ar Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

                     (21)

                     Ņemot vērā iepriekš minētās piezīmes, Komisija no jauna novērtēja sūdzības nekonfidenciālo versiju, taču secināja, ka versija, kas pieejama ieinteresētajām personām, tām pietiekami ļāvusi novērtēt šīs izmeklēšanas pamatā esošās reprezentativitātes prasības. Katrā ziņā Komisija norādīja, ka tas, vai sūdzības iesniedzējs pieder konkrētam tirgus līmenim, nav noteicošais reprezentativitātes konstatēšanai, jo reprezentativitāti vērtē, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma kopējo ražošanas apjomu (neatkarīgi no iedalījuma līmeņos). Visbeidzot, Komisija novēroja, ka nav sniegti pietiekami pierādījumi vai paskaidrojums par to, kā nezināšana par iespējamu saistību starp anonīmiem sūdzības iesniedzējiem un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem varētu apdraudēt ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt šādus pierādījumus vai paskaidrojumus, taču jauni pierādījumi netika sniegti. Tāpēc pret konfidencialitātes piešķiršanu vērstie apgalvojumi tika noraidīti.

                     (22)

                     Pamatregulas 29. pantā ir noteikts, ka Komisija nedrīkst izpaust jebkādu informāciju, kas tiek uzskatīta par konfidenciālu, ja tam ir pietiekams pamatojums, bez šādas informācijas sniedzēja īpašas atļaujas. Komisija uzskatīja, ka sūdzības publiski pieejamā versija sniedza ieinteresētajām personām iespēju novērtēt izmeklēšanas ierosināšanas prasības. Turklāt nav būtiski, vai sūdzības iesniedzējs pieder konkrētam tirgus līmenim, jo reprezentativitāti vērtē, pamatojoties uz kopējo ražošanas apjomu (neatkarīgi no iedalījuma līmeņos). Visbeidzot, Komisiju nepārliecināja arguments, ka zināšanu trūkums par iespējamām saiknēm starp anonīmiem sūdzības iesniedzējiem un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem apdraud ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību. Tāpēc pret konfidencialitātes piešķiršanu vērstie apgalvojumi tika noraidīti.

               1.5.   Izlases veidošana

                     (23)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

               1.5.1.   Ražotāji Savienībā

                     (24)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā sākotnēji ir atlasījusi Savienības ražotāju izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu, vienlaikus nodrošinot atlasīto ražotāju ģeogrāfisku izkliedētību. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi.

                     (25)

                     Šādas piezīmes iesniedza četras ieinteresētās personas (China National Tire Group, Giti Group, CRIA un CCCMC). Tās norādīja, ka pagaidu izlase nesniedz pienācīgu priekšstatu par tirgus iedalījumu trīs līmeņos un ka izlasei pēc iespējas precīzāk būtu jāatspoguļo 1. līmeņa, 2. līmeņa un 3. līmeņa ražošanas un pārdošanas apjoma procentuālais īpatsvars Savienības kopējā ražošanas un pārdošanas apjomā.

                     (26)

                     Pamatojoties uz šo piezīmi, Komisija 2017. gada 25. septembrī aicināja Savienības ražotājus sniegt papildu informāciju par līmeņiem, lai izveidotu pārskatītu Savienības ražotāju izlasi.

                     (27)

                     Savienības ražotāji, kuri sadarbojās un atbildēja uz izlases anketas jautājumiem, ietver mazus un vidējus uzņēmumus (“MVU”) (12) un pārstāv vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā aplēstā ražošanas un pārdošanas apjoma,

                     (28)

                     Lai izveidotu galīgo izlasi, Komisija ņēma vērā riepu ražošanas nozares iedalījumu dažādos līmeņos, nodrošinot, lai izlasē būtu iekļauti uzņēmumi no visiem trīs līmeņiem. Turklāt Komisijas ieskatā izlasē vajadzētu būt pārstāvētiem arī MVU, lai nodrošinātu, ka kaitējuma analīzē ir pienācīgi atspoguļota MVU situācija, ņemot vērā apstākli, ka MVU veido aptuveni 15 % no Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienībā.

                     (29)

                     Izlasē tika iekļauti vienpadsmit Savienības ražotāji, pamatojoties uz:

                                 —

                                 vispārējo reprezentativitāti, ņemot vērā attiecīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu 2016. gadā,

                                 —

                                 līmeņu pārstāvību pēc attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma 2016. gadā;

                                 —

                                 ģeogrāfisko izplatību un

                                 —

                                 Savienības ražotāju reprezentativitāti lieluma ziņā, proti, attiecībā uz MVU un lielākiem uzņēmumiem.

                     (30)

                     Izlasē iekļautie Savienības ražotāji ietver gan lielus uzņēmumus, gan MVU. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji atradās sešās dalībvalstīs un visi kopā veidoja vairāk nekā 36 % no Savienības ražošanas un pārdošanas apjoma, par kuru ir ziņojuši Savienības ražotāji, kuri sadarbojās.

                     (31)

                     Viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, proti, ražotājs Geyer & Hosaja no Polijas, 2017. gada 22. decembrī informēja Komisiju, ka ir nolēmis turpmāk nesadarboties ar izmeklēšanu. Apstāklis, ka šis ražotājs pārtraucis sadarbību, neietekmē 30. apsvērumā minēto procentuālo īpatsvaru, jo šā ražotāja ražošanas apjoms veido mazāk nekā 0,1 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka galīgā izlase vienalga ir reprezentatīva attiecībā uz Savienības ražošanas nozari.

                     (32)

                     Visbeidzot, Giti Group norādīja, ka, ņemot vērā kļūdaino Savienības ražotāju sākotnējās atlases procesu, Komisijai būtu vajadzējis nekavējoties izbeigt izmeklēšanu. Komisija atgādināja, ka pagaidu atlase Savienības ražotāju izlasei ir likumīgi iespējama, un tā bija nepieciešama izmeklēšanas sekmīgai pabeigšanai stingros termiņos. Kā norādīts 26.–30. apsvērumā, reaģējot uz ieinteresēto personu sniegtajām piezīmēm, pagaidu izlasē tika veiktas izmaiņas. Attiecīgi apgalvojums tika noraidīts.

               1.5.2.   Importētāji

                     (33)

                     Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Atsaucās pieci importētāji, kuri no ĶTR importē aptuveni 430 000 vienību. Izlasē tika iekļauti divi uzņēmumi, kuru apjoms bija [70 % –90 %] no to importētāju apjoma, kuri bija iesnieguši atlases veidlapu.

               1.5.3.   Ražotāji eksportētāji

                     (34)

                     Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR iestādēm norādīt citus ražotājus eksportētājus un/vai sazināties ar citiem ražotājiem eksportētājiem, ja tādi ir, kuriem varētu būt interese piedalīties izmeklēšanā.

                     (35)

                     44 ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos/tās iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu Komisija izveidoja četru ražotāju eksportētāju grupu izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt:

                                 —

                                    China National Tire Group (Ķīna),

                                 —

                                    Giti Group (Ķīna),

                                 —

                                    Hankook Group (Ķīna),

                                 —

                                    Xingyuan Group (Ķīna).

                     (36)

                     Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja vairāk nekā 50 % no attiecīgā ražojuma kopējā importa Savienībā.

                     (37)

                     Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu notika apspriešanās par atlasi ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētajiem un ĶV.

                     (38)

                     Piezīmes par ierosināto izlasi tika saņemtas no Eiropas Riepu atjaunotāju asociācijas (“BIPAVER”) kas apgalvoja, ka no galīgās atlasītās izlases varētu izrietēt ievērojama 2. un 3. līmeņa izstrādājumu klāsta nelīdzsvarotība. Pēc šīs organizācijas domām, vidējās importa cenas varētu precīzi neatspoguļot to importa apjoma daļu, kas visvairāk kaitē konkrētajai Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc BIPAVER aicināja Komisiju atkārtoti izvērtēt un mainīt izlasi.

                     (39)

                     Komisija izvērtēja, vai būtu praktiski iespējams vēl vairāk paplašināt izlasi. Tā norādīja, ka izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas veido: 1) 13 juridiskās personas, kuras bija iesaistītas attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā iekšzemes tirgū, 2) divi saistīti eksportētāji, kas atrodas ārpus Savienības, un 3) vairāk nekā desmit saistītu importētāju, kuri atrodas Savienībā. Šo juridisko personu sniegtie dati bija jāapstrādā un jāpārbauda. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pieejamajā laikā nebija iespējams veikt izmeklēšanu par lielāku ražotāju eksportētāju skaitu.

                     (40)

                        BIPAVER arī uzskatīja, ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nav reprezentatīvi kompensējamo subsīdiju saņēmēji, jo to galvenā mītne un dažas ražošanas iekārtas atrodas ārpus ĶTR.

                     (41)

                     Komisija norādīja, ka tas, ka atsevišķs uzņēmums varētu nebūt tieši saņēmis kādu konkrētu iespējamas subsīdijas veidu, nepadara izlasi nereprezentatīvu, jo izlases izveides mērķis ir pārstāvēt visu riepu ražošanas nozari ĶTR saistībā ar tiesībām saņemt visus iespējamos subsīdiju veidus. Četras izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas bija reprezentatīvas attiecībā uz tiesībām pretendēt uz sūdzībā minētajām subsīdijām. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka izveidotā izlase ir pienācīgs pamats, lai pārbaudītu, vai notikusi iespējamā subsidēšana un tās apjomu.

                     (42)

                     Tādējādi ierosinātā izlase atbilst pamatregulas 27. panta 1. punkta b) apakšpunktam. Tāpēc Komisija nolēma atzīt ierosināto izlasi par galīgo izlasi.

                     (43)

                     Papildus četriem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem seši ražotāji eksportētāji paziņoja, ka gadījumā, ja viņi netiks iekļauti izlasē, viņi vēlētos saņemt anketu un citas pieprasījuma veidlapas, lai pieprasītu atsevišķas pārbaudes veikšanu atbilstīgi pamatregulas 27. panta 3. punktam. Komisija, kā prasīts, nosūtīja anketas minētajiem sešiem ražotājiem eksportētājiem. Tomēr neviens no tiem neatbildēja uz anketas jautājumiem.

               1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

                     (44)

                     Komisija nosūtīja anketas četriem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

                     (45)

                     Tika saņemtas atbildes no četriem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un no desmit izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Neviens no izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem neiesūtīja atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (46)

                     Arī Ķīnas valdībai tika nosūtīta anketa. Tā ietvēra īpašas anketas China Development Bank (“CDB”), Export Import Bank of China (“EXIM”), Agricultural Bank of China (“ABC”), Bank of China (“BOC”) un Chinese Export & Credit Insurance Corporation (“Sinosure”). Sūdzībā bija konkrēti minēts, ka minētās finanšu iestādes ir valsts iestādes vai organizācijas, kam uzticēts vai kas norīkotas piešķirt subsīdijas. Turklāt ĶV tika lūgts, lai tā pārsūta finanšu iestādēm īpaši paredzēto anketu ikvienai citai finanšu iestādei, kas piešķīrusi aizdevumus vai eksporta kredītus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai izlasē iekļauto uzņēmumu pircējiem. ĶV tika arī lūgts apkopot visas atbildes, ko sniegtu minētās finanšu iestādes, un nosūtīt tās tieši Komisijai.

                     (47)

                     Turklāt ĶV anketā bija iekļautas īpašas anketas tiem dabiskā kaučuka, sintētiskā kaučuka, melnā oglekļa un neilona korda ražotājiem, kuri, kā minēts sūdzībā, piegādājuši izejvielas par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, proti, Sinopec, Sinopec Baling Co., Chemchina, Shandong Haohua, Jiangxi Blackcat Carbon Black Co., Ltd, Hangzhou Zhongce Qingquan Industrial Co., Ltd un Suqian Junma Tyre Cord Company Limited. Turklāt ĶV tika lūgts, lai tā pārsūta minēto īpašo anketu visiem pārējiem attiecīgo izejvielu ražotājiem un izplatītājiem, kas bija piegādājuši izejvielas izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. ĶV tika arī lūgts apkopot visas atbildes, ko sniegtu minētie ražotāji, un nosūtīt tās tieši Komisijai.

                     (48)

                     Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ĶV, t. sk. atbildes uz īpašās anketas jautājumiem no EXIM, BOC, ABC un Sinosure.

                     (49)

                     Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanu, kaitējumu un Savienības intereses. Ķīnas Tirdzniecības ministrijas telpās notika pārbaudes apmeklējums, un tajā piedalījās arī amatpersonas no citām atbildīgajām ministrijām. Šajā pārbaudes apmeklējumā piedalījās arī pārstāvji no šādām finanšu iestādēm:

                                 —

                                    Export Import Bank of China, Pekina, Ķīna,

                                 —

                                    Agricultural Bank of China, Pekina, Ķīna,

                                 —

                                    Bank of China, Pekina, Ķīna,

                                 —

                                    Sinosure, Pekina, Ķīna.

                     (50)

                     Turklāt saskaņā ar pamatregulas 26. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās.

                                       Izlasē iekļautie Savienības ražotāji

                                             —

                                                Good Year Firma Oponiarska (Polija),

                                             —

                                                Wetest (Čehijas Republika),

                                             —

                                                B.R.P. Pneumatici (Itālija),

                                             —

                                                Banden plant (Nīderlande),

                                             —

                                                Marangoni SpA Ltd (Itālija),

                                             —

                                                Roline N.V. (Nīderlande),

                                             —

                                             četri Savienības ražotāji, kuri pieprasīja nodrošināt konfidencialitāti.

                                       Izlasē iekļautie nesaistītie importētāji Savienībā

                                             —

                                                Heuver Bandengroothandel B.V, Nīderlande,

                                             —

                                                Hämmerling The Tyre Company GmbH, Vācija.

                                       Izlasē iekļautie ĶTR ražotāji

                                                China National Tire Group:

                                                         —

                                                            Aeolus Tyre Co. Ltd., Jiaozuo, ĶTR,

                                                         —

                                                            Beijing Rubber Research and Design Institute, Beijing, ĶTR,

                                                         —

                                                            Chemchina Corporation, Beijing, ĶTR,

                                                         —

                                                            Chemchina Finance, Beijing, ĶTR,

                                                         —

                                                            China National Tire & Rubber Co. Ltd., Beijing, ĶTR,

                                                         —

                                                            Aeolus Tyre (Taiyuan) Co. Ltd (13)., Taiyuan, ĶTR,

                                                         —

                                                            Chonche Auto Repair Group Co. Ltd., Beijing, ĶTR,

                                                         —

                                                            Henan Tyre Group Co. Ltd., Jiaozuo, ĶTR,

                                                         —

                                                            Yanzhou Ruiyuan Rubber Plastic Co. Ltd.:, Jining, ĶTR,

                                                         —

                                                            Yinhe Power Plant Co. Ltd., Jining, ĶTR,

                                                         —

                                                            QingdaoYellow Sea (Rubber) Group Co. Ltd., Qingdao, ĶTR,

                                                         —

                                                            Qingdao Yellow Sea Rubber Co. Ltd., Qingdao, ĶTR,

                                                         —

                                                            Pirelli Tyre Co. Ltd., Jining, ĶTR (14);

                                                Giti Group:

                                                         —

                                                            Giti Tire (China) Investment Co., Shanghai, ĶTR,

                                                         —

                                                            Giti Tire (Anhui) Co. Ltd., Hefei, ĶTR,

                                                         —

                                                            GITI Radial Tire (Anhui) Ltd., Hefei, ĶTR,

                                                         —

                                                            Anhui Prime Cord Fabrics Company Ltd., Hefei, ĶTR,

                                                         —

                                                            Giti Tire (Hualin) Co. Ltd., Hualin, ĶTR,

                                                         —

                                                            Giti Tire (Fujian) Co. Ltd., Fujian, ĶTR,

                                                         —

                                                            GITI Tire (Yinchuan) Co. Ltd., Yinchuan, ĶTR,

                                                         —

                                                            GITI Greatwall Tire (Yinchuan) Co. Ltd., Yinchuan, ĶTR,

                                                         —

                                                            GITI Tyre (Chongqing) Company Ltd., Chongqing, ĶTR,

                                                         —

                                                            GITI Steel Cord (Hubei) Company Ltd., Hubei, ĶTR,

                                                         —

                                                            3S Engineering Shanghai Company Ltd., Shanghai, ĶTR,

                                                         —

                                                            Seyen Machinery (Shanghai) Company Ltd., Shanghai, ĶTR;

                                                Hankook Group:

                                                         —

                                                            Shanghai Hankook Tire Sales Co. Ltd., Shanghai, ĶTR,

                                                         —

                                                            Chongqing Hankook Tire Co. Ltd., Chongqing, ĶTR,

                                                         —

                                                            Jiangsu Hankook Tire Co. Ltd., Jiangsu, ĶTR;

                                                Xingyuan Group:

                                                         —

                                                            Xingyuan Tyre Co. Ltd., Dongying, ĶTR,

                                                         —

                                                            Guangrao Xinhongyuan Tyre Co. Ltd., Dongying, ĶTR,

                                                         —

                                                            Xingyuan International Tyre Co. Ltd., Dongying, ĶTR,

                                                         —

                                                            Guangda Tyre Co Ltd., Dongying, ĶTR.

               1.7.   Pagaidu pasākumu nenoteikšana un turpmākā procedūra

                     (51)

                     Tā kā Komisija 2018. gada maijā bija noteikusi pagaidu pasākumus paralēlajā antidempinga lietā, tā nolēma šajā lietā pagaidu pasākumus nenoteikt. Visas ieinteresētās personas 2018. gada 13. jūlijā saņēma informācijas dokumentu, kurā bija aprakstīti Komisijas sākotnējie konstatējumi par iespējamām subsīdiju shēmām un Komisijas sākotnējie secinājumi attiecībā uz kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, kas izklāstīti pagaidu antidempinga maksājuma regulā.

                     (52)

                     Vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas piezīmes par informācijas dokumentu. Personām, kuras to lūdza, deva iespēju tikt uzklausītām.

                     (53)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Pirelli Tyre Co. Ltd. apgalvoja, ka nav uzskatāms par uzņēmumu, kas saistīts ar China National Tire & Rubber Co. Ltd. (“CNRC”). Šajā ziņā Pirelli Tyre Co. Ltd. nepiekrita, ka Savienības Muitas kodeksa īstenošanas akta (ES) 2015/2447 (“Savienības Muitas kodekss”) 127. pantu piemēro nolūkā aprēķinātu vidējo svērto subsīdiju summu saistītajiem uzņēmumiem. Tā vietā Pirelli Tyre Co. Ltd. norādīja uz SKP nolīguma 16. pantā minēto definīciju, kas saistības noteikšanai uzņēmumu starpā paredz nosacījumu par viena uzņēmuma kontroli pār otru. Pirelli Tyre Co. Ltd arī apgalvoja, ka to pēc šā standarta nevar uzskatīt par saistītu uzņēmumu, jo to nekontrolējot CNRC. Turklāt Pirelli Tyre Co. Ltd. norādīja, ka pamatregulā nav atsauces uz Savienības Muitas kodeksu.

                     (54)

                     Komisija atgādināja, ka SKP nolīguma 16. pants ir atspoguļots pamatregulas 9. panta 2. punktā. Tomēr abi minētie panti norāda tikai uz Savienības ražošanas nozares definīciju un Savienības ražotāju saistību ar ražotājiem eksportētājiem. Šajā kontekstā Savienības ražotāju var ņemt no Savienības ražošanas nozares definīcijas, ja ražotāju kontrolē ražotājs eksportētājs. Turpretī ne SKP nolīgumā, ne pamatregulā nekas nav minēts par metodi, ar kuru novērtēt ražotāju eksportētāju savstarpējo saistību subsīdiju summas noteikšanas nolūkā. Lai nodrošinātu, ka pasākumus var efektīvi īstenot, jo īpaši, lai izvairītos no eksporta novirzīšanas caur saistītu uzņēmumu ar viszemāko maksājumu, Komisijas prakse ir noteikt saistību starp ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz Savienības Muitas kodeksa īstenošanas akta (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris) 127. pantā noteiktajiem kritērijiem. Tas procedūras sākumā tika skaidri paziņots visām ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt atsauce uz Savienības Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. pantu ir skaidri norādīta antidempinga pamatregulas (15) 2. panta 1. punktā, un Komisijai pret ieinteresētajām personām būtu jāizturas vienādi gan antidempinga, gan antisubsidēšanas lietu izskatīšanā (16).

                     (55)

                     Muitas kodeksa 127. panta d) punktā noteikts, ka divas personas ir saistītas, ja: trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām. CNRC ir vislielākais Pirelli Tyre Co. Ltd. akcionārs. Izmeklēšanas periodā tam piederēja 65 % akciju. Šodien tam joprojām pieder 46 % akciju. Tāpēc šīs izmeklēšanas kontekstā tiek uzskatīts, ka Pirelli Tyre Co. Ltd. un CNRC ir saistīti. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts.

                     (56)

                        Pirelli Tyre Co. Ltd. arī norādīja, ka tas būtu jāuzskata tikai par personu, kas sadarbojās, nevis par ražotāju eksportētāju, jo uzņēmums pārtraucis attiecīgā ražojuma ražošanu 2017. gada novembrī.

                     (57)

                     Komisija konstatēja, ka Pirelli Tyre Co. Ltd. bija ražotājs eksportētājs visā izmeklēšanas periodā. Tas, ka uzņēmums vēlāk pārtrauca ražošanu, nemaina izmeklēšanas rezultātu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (58)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Pirelli atkārtoti apgalvoja, ka darbojas neatkarīgi no China National Tire Group. Tomēr neviens apgalvojums netika pamatots ar papildu pierādījumiem. Jo īpaši, Pirelli neapstrīdēja īpašumtiesību struktūru, ko Komisija bija aprakstījusi galīgās informācijas izpaušanas dokumenta 2. pielikumā. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

                     (59)

                     Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai.

                     (60)

                     Ņemot vērā to, ka kaitējuma periods un izmeklēšanas periods ir tas pats, kas paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, Komisija 2018. gada 1. jūnijs informēja ieinteresētās personas, ka informācija un piezīmes par kaitējumu, kas tika iesniegtas saistībā ar antidempinga izmeklēšanu, arī tiks ņemtas vērā šajā izmeklēšanā. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret šo pieeju.

                     (61)

                     Ieinteresētās personas paralēlajā antidempinga izmeklēšanā 2018. gada 24. jūlijā saņēma galīgās informācijas izpaušanas dokumentu par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem Komisija plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam Savienībā. Turklāt 2018. gada 10. septembrī ieinteresētās personas saņēma papildu informācijas izpaušanas dokumentu. Kā minēts iepriekš 60. apsvērumā, piezīmes, kas iesniegtas saistībā ar minētajiem informācijas izpaušanas dokumentiem, ciktāl tās attiecās uz kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, kas tika pilnībā ņemtas vērā šajā izmeklēšanā, un – attiecīgā gadījumā – ņemtas vērā un atspoguļotas šīs izmeklēšanas konstatējumos.

               1.8.   Galīgās informācijas izpaušana

                     (62)

                     Komisija 2018. gada 28. septembrī visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plānoja noteikt galīgo antisubsidēšanas maksājumu attiecīgā ražojuma importam Savienībā.

                     (63)

                     Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu (t. i., 2018. gada 8. oktobris). Vairākas ieinteresētās personas pieprasīja termiņa pagarinājumu. Komisija minētajām personām piešķīra termiņa pagarinājumu piezīmju iesniegšanai līdz 2018. gada 10. oktobra plkst. 10.00.

                     (64)

                        CCCMC, CRIA, trīs no četriem atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, divi nesaistīti importētāji iesniedza rakstiskas piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu.

                     (65)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas uzņēmums China National Tire Group apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi tā tiesības uz aizstāvību, noraidot tās lūgumu pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai par galīgo informācijas izpaušanu. Uzņēmums pauda uzskatu, ka Komisijai nevajadzētu desmit dienu periodu uzskatīt par stingri noteiktu termiņu. Turklāt, nosakot šo termiņu, Komisijai būtu jāņem vērā konkrētās lietas īpatnības un jāatvēl pietiekami ilgs laiks gan rakstiskām, gan mutiskām piezīmēm. Attiecībā uz šiem apgalvojumiem Komisija norādīja, ka tā pilnībā ievērojusi pamatregulas 30. panta 5. punktā noteikto 10 dienu minimālo termiņu piezīmēm par galīgo informācijas izpaušanu. Turklāt tā arī piešķīra termiņa pagarinājumu visām procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām, kuras to pieprasīja, ņemot vērā lietas steidzamību, saskaņā ar to pašu pantu.

                     (66)

                        Hämmerling pieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, lai informētu par juridiskajām problēmām saistībā ar pašreizējo izmeklēšanu un par konkrētiem horizontāliem jautājumiem, kas saistīti ar TRON TDI datubāzē ietvertās konfidenciālās un nekonfidenciālās informācijas aizsardzību un pašreizējo praksi saistībā ar piekļuvi nekonfidenciālajiem lietas materiāliem, kuru piešķir datubāzes lietotājiem ārpus Savienības teritorijas.

                     (67)

                     Komisija konstatēja, ka Vispārējā datu aizsardzības regula (17) ES iestādēm nav juridiski saistoša, bet tām ir juridiski saistoša Regula 45/2001 (18). Turklāt Hämmerling apstiprināja, ka personas datu aizsardzības jautājums nav tieši saistīts ar iespējamiem īpašiem šķēršļiem tā aizstāvības tiesību izmantošanā atbilstoši tirdzniecības aizsardzības tiesību aktiem. Tāpēc Komisija secināja, ka Hämmerling procedūrā ieinteresētās personas statuss un tā tiesības uz aizstāvību nav tieši skartas.

                     (68)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hämmerling atkārtoti apgalvoja, ka “tiesības uz personas datu aizsardzību ir patstāvīgas tiesības, kuru pārkāpšanas slieksnim nav nepieciešams reāls piemērs, bet tikai iespēja, ka tās var ļaunprātīgi izmantot nepareizi, piemēram, darot tās pieejamas nepārbaudītiem datubāzes lietotājiem trešās valstīs bez attiecīga novērtējuma par to, kā tie ievēro tiesību normas datu aizsardzības jomā”.

                     (69)

                     Saistībā ar šo apgalvojumu Komisija atsaucās uz Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. panta 6. punktu, kas ļauj Komisijai nosūtīt personas datus, ja nosūtīšana ir vajadzīga vai tiesiski pamatota, lai aizstāvētu likumīgas prasības, un to, ka visiem datu subjektiem jāparaksta TRON izmantošanas noteikumi (kas cita starpā paredz, ka nedrīkst neatļauti izpaust nekādu TRON ietverto informāciju), kad tie pirmo reizi ieiet TRON datubāzē pēc tam, kad tiem piešķirta ieinteresētās personas piekļuve lietai. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka TRON izmantošana atbilst piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem.

                     (70)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas uzņēmums Giti Group pieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, apgalvojot, ka Komisija ir pārkāpusi tā tiesības uz aizstāvību, jo iekļāvusi maksājuma atmaksāšanas sistēmu ļoti vēlīnā procedūras posmā un tādējādi nonākusi pie nepareiziem secinājumiem. Uzklausīšanas amatpersona uzskatīja, ka paziņojumu par procedūras sākšanu var attiecināt uz apspriesto sistēmu. Turklāt uzņēmumam Giti Group vajadzējis zināt, ka procedūra attiecas uz minēto sistēmu un tam bijis pietiekami daudz laika, lai iesniegtu visas savas piezīmes Komisijai. Tāpēc uzklausīšanas amatpersona secināja, ka Giti Group tiesības uz aizstāvību ir ievērotas.

                     (71)

                     Vairākas citas ieinteresētās personas atkārtoti pauda tās pašas bažas, ko tās paudušas pēc informācijas dokumenta saņemšanas, un lūdza Komisiju sniegt papildu paskaidrojumus.

                     (72)

                     Komisija uzskatīja, ka publiski pieejamajos lietas materiālos, informācijas dokumentā un galīgajā informācijas izpaušanā jau ir ietverta pietiekama informācija, kas ļauj visām ieinteresētajām personām pilnībā īstenot savas aizstāvības tiesības. Turklāt publiski pieejamajos lietas materiālos pirms galīgās informācijas izpaušanas tika iekļauta lietas piezīme (19), kurā sniegti skaidrojumi par informācijas dokumentu. Tāpēc Komisija noraidīja lūgumu sniegt sīkākus skaidrojumus.

                     (73)

                     Visbeidzot, ieinteresētās personas apgalvoja, ka nopietni ietekmētas viņu tiesības uz aizstāvību, jo periods, kurā jāsniedz piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu, bijis pārāk īss pat ar termiņa pagarinājumu, un tajā nav ņemtas vērā šīs izmeklēšanas īpatnības.

                     (74)

                     Attiecībā uz noteikto termiņu Komisija atkārtoti norādīja, ka tā ievērojusi juridisko termiņu saskaņā ar pamatregulas 30. panta 5. punktu, kā sīkāk izskaidrots iepriekš 65. apsvērumā. Komisija piebilda, ka ieinteresētajām personām izpausta plaša informācija 2018. gada jūlija informācijas dokumentā, kurā jau bija izklāstīti galvenie apsvērumi un secinājumi par visām subsīdijām, izņemot pārāk lielo atbrīvojumu dabiskajam kaučukam un elektroenerģijai par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Minētajā posmā ieinteresētajām personām tika noteikts 25 dienu termiņš piezīmju iesniegšanai. Tā kā līdz ar to lielākā daļa jautājumu visām personām bija zināmi, arī piezīmes, kas tika saņemtas pēc galīgās informācijas izpaušanas, bija ievērojamas – 8 līdz 63 lappušu robežās.

                     (75)

                     Attiecībā uz šīs izmeklēšanas kaitējuma aspektu Komisija norādīja, ka ieinteresētās personas ir saņēmušas galīgās informācijas izpaušanas dokumentu un papildu galīgās informācijas izpaušanas dokumentu arī paralēlās antidempinga izmeklēšanas kontekstā. Šajā izmeklēšanā tika izskatītas piezīmes, kas saņemtas pēc abām informācijas izpaušanām. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka publiski pieejamie lietas materiāli un izpaustā informācija jau bija pietiekama, lai visas ieinteresētās personas varētu pilnībā īstenot savas aizstāvības tiesības galīgās informācijas izpaušanas dokumentā noteiktajā termiņā. Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskatīja, ka šajā procedūrā pilnībā ievērotas visu ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (76)

                     Attiecīgais ražojums ir konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētas jaunas vai atjaunotas gumijas pneimatiskās riepas, kuru slodzes indekss pārsniedz 121 un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 4011 20 90 un ex 4012 12 00 (Taric kods 4012120010). Šie KN un Taric kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

                     (77)

                     Attiecīgais ražojums ietver gan jaunas, gan atjaunotas pneimatiskās riepas autobusiem vai kravas automobiļiem, kurām ir vienādas būtiskās fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības.

                     (78)

                     Abi attiecīgā ražojuma veidi ir izgatavoti no vienas izejvielas (lai gan izmantotā tehnoloģija var atšķirties), un tiem ir līdzīga struktūra. No izejmateriālu un struktūras atšķirībām izriet dažādas veiktspējas īpašības.

               2.1.1.   Ražošanas process

         2.1.1.1.   Jaunas riepas

                     (79)

                     Jaunu autobusiem un kravas automobiļiem paredzētu riepu ražošanas process ietver šādas darbības: 1) gumiju savienošana un sajaukšana, 2) riepu sastāvdaļu sagatavošana, 3) (zaļo) riepu izveidošana, 4) saistīšana (vulkanizēšana) un 5) galīgā pārbaude. Pat gadījumā, ja starp dažādiem šā izstrādājuma izgatavotājiem ir konstatētas atšķirības, visas autobusiem un kravas automobiļiem paredzētas riepas ir izgatavotas no vieniem pamata izejmateriāliem, proti, dabiskā kaučuka, sintētiskā kaučuka, tērauda, melnā oglekļa, citām ķīmiskajām vielām un eļļām, kā arī šķiedras, un visām riepām ir vienādas sastāvdaļas, proti, protektora virsma, mala, iekšējais korpuss, riepas iekšējās aploces riņķa serdeņa stieple, tērauda lente, korpusa kordi.

                     (80)

                     Tika arī konstatēts, ka jaunu autobusiem un kravas automobiļiem paredzētu riepu ražošanas procesā tiek izmantotas dažādas tehnoloģijas, tomēr tas neietekmē vispārējos konstatējumus par savstarpēju aizstājamību.

               2.1.1.2.   Atjaunotās riepas

                     (81)

                     Protektora atjaunošana būtībā ir reciklēšanas process, kurā nodilušas riepas tiek atjaunotas, vecam riepas korpusam uzklājot jaunu protektora kārtu. Korpusi ir riepu atjaunošanas procesa galvenā sastāvdaļa, un tādēļ atjaunošanai derīgu korpusu atlase un iegāde ir būtiska šī atjaunošanas procesa sastāvdaļa. Attiecīgi – korpusi ir ražošanas procesa galvenā izejviela, un atkarībā no to kvalitātes tie ir vai nu reāls pusgatavs produkts vai atkritumi.

                     (82)

                     Šajā procesā var tikt izmantotas dažādas tehnoloģijas, un tas neietekmē Komisijas konstatējumus par savstarpēju aizstājamību.

               2.1.2.   Riepu pielietojums un veidi

                     (83)

                     Tiek ražotas dažāda veida un izmēra kravas automobiļu un autobusu riepas visa veida komerciālajiem transportlīdzekļiem, sākot no vietēja mēroga pilsētu un reģionāliem piegādes kravas automobiļiem un autobusiem līdz tālsatiksmes autobusiem un kravas automobiļiem, atbilstoši to izmēriem un slodzes indeksa rādītājiem. Tās nav piemērotas lietošanai pasažieru transportlīdzekļiem vai citiem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, nedz arī pilnībā bezceļu transportlīdzekļiem, piemēram, lauksaimniecības traktoriem.

                     (84)

                     Tiek tirgotas divu veidu un četru kategoriju autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētas riepas. Kameras riepa ir tradicionālāka opcija. Šo riepu veido iekšējā kamera, kurai ir savs ventilis. Kamera atrodas riepas iekšpusē. Tādas riepas gadījumā, kurai nav kameras, riepa un riteņa aploce veido hermētisku slēgu un ventilis atrodas tieši uz aploces. Lielākā daļa Savienībā pārdoto autobusiem vai kravas automobiļiem paredzēto riepu ir riepas bez kamerām. Četras autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu kategorijas ir: stūres ass, piedziņas ass, piekabju un visu pozīciju riepas. Stūres ass riepas ir konstruētas lietošanai uz priekšējās ass, lai atvieglotu transportlīdzekļa stūrēšanu, taču kravas automobiļu vai autobusu gadījumā tās var izmantot visās pozīcijās atkarībā no transportlīdzekļa pielietojuma. Piedziņas ass riepas ir izstrādātas lietošanai uz piedziņas ass, tās nodrošina labāku saķeri. Piekabju riepas ir paredzētas uzmontēšanai uz piekabēm, un visu pozīciju riepas ir paredzētas izmantošanai visās pozīcijās atkarībā no transportlīdzekļa izmantošanas veida.

                     (85)

                     Gan uz jaunām, gan atjaunotām riepām Savienības tirgū attiecas tādas pašas drošības prasības, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/46/EK (20).

               2.2.   Savienības riepu tirgus iedalījums trīs līmeņos

                     (86)

                     Komisijas apkopotā un saņemtā informācija liecina, ka autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu Savienības tirgu veido trīs līmeņi jeb segmenti. Lai gan līmeņi nav skaidri nodalīti, ieinteresētās personas kopumā piekrīt Komisijas konstatējumiem par turpmāk aprakstīto iedalījumu kategorijās.

                     (87)

                     1. līmeņa riepas ir jaunas galveno ražotāju vadošo zīmolu premium riepas. Būtisks faktors saistībā ar šī līmeņa riepām ir zīmola atpazīstamība, kas attaisno ievērojami augstākas cenas par sagaidāmo augsto veiktspēju, kā arī īpaši lielos ieguldījumus mārketinga jomā. Šajā līmenī ir galvenokārt iekļautas autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētā oriģinālā aprīkojuma ražotāju riepas (“OE1”). 1. līmeņa riepu kvalitāte nodrošina augstu šo riepu atjaunojamības līmeni. Šīs riepas ir ražotas atkārtotas izmantošanas cikliem, vēl vairāk palielinot oriģinālā produkta nobraukumu, kas ir ievērojami lielāks (līdz trim atjaunošanas reizēm normālai izmantošanai). 1. līmeņa riepām ir arī raksturīgs augstāks drošības līmenis, un tām bieži tiek nodrošināti labas kvalitātes pēcpārdošanas pakalpojumi.

                     (88)

                     2. līmeņa riepas ir lielākā daļa riepu, kas nav premium, un tās var būt gan jaunas, gan atjaunotas. To cenas svārstās no aptuveni 65 līdz 80 % no 1. līmeņa riepu cenas. Šajā līmenī var iekļaut piekabēm paredzētā oriģinālā aprīkojuma ražotāju riepas (“OE2”). Zīmola atpazīstamība ir svarīga arī šajā līmenī, un pircēji parasti labi atpazīst šos zīmolus un spēj noteikt arī riepu ražotājus. Parasti šīs riepas ir iespējams atjaunot vismaz vienu reizi, un, lai gan to veiktspēja salīdzinājumā ar 1. līmeņa riepām ir ierobežotāka, tās nobraukuma ziņā nodrošina labus rezultātus.

                     (89)

                     3. līmeņa riepas ir gan jaunas, gan atjaunotas riepas ar zemākiem veiktspējas rādītājiem un ļoti ierobežotu atjaunojamību vai ir neatjaunojamas. Salīdzinājumā ar 1. līmeņa riepām to cena un nobraukuma rādītāji parasti ir vismaz par 65 % zemāki. Zīmolu atpazīstamība šajā līmenī gandrīz nepastāv, un, klientam pieņemot lēmumu par pirkumu, cena kļūst par noteicošo faktoru. Parasti šā līmeņa riepām netiek nodrošināta pēcpārdošanas apkalpošana.

                     (90)

                     Atjaunotas riepas var klasificēt atbilstoši 2. vai 3. līmenim. Lai gan atsevišķas Ķīnas izcelsmes riepas ir atjaunojamas, riepu atjaunošana Ķīnā tiek veikta ļoti nelielā mērogā. Turpretī Savienībā un citos tirgos, piemēram, Brazīlijā, atjaunošana ir ļoti izplatīta. Atjaunošanas nozari Savienībā veido:

                                 —

                                 integrēti riepu atjaunošanas uzņēmumi, kuri darbojas ar jaunu riepu ražotāja nosaukumu, izmanto tā zīmolu vai strādā uz tā izsniegtas pilnvaras pamata. Šos uzņēmumus uzskata par to zīmolu turpinājumu, kuri piedāvā jaunās riepas. Tas atbilst 2. līmeņa riepām,

                                 —

                                 neatkarīgi riepu atjaunošanas uzņēmumi, kuri tradicionāli darbojas ģeogrāfiski šaurākā tirgū un to ražošanas apjomi ir daudz mazāki. Šie uzņēmumi pārdod riepas ar savu nosaukumu vai zīmolu un paļaujas uz savām īpašajām zināšanām. Lielākā daļa šo uzņēmumu ir MVU (Savienībā vismaz 380 uzņēmumi). Tas atbilst 3. līmeņa riepām.

                     (91)

                     Pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, Komisija sagatavoja jauno un atjaunoto riepu kartējumu pa zīmoliem un 2017. gada 27. oktobrī darīja to zināmu visām ieinteresētajām personām.

               2.3.   Prasības saistībā ar Savienības riepu tirgu iedalījumu segmentos

                     (92)

                     Kā norādīts 86. apsvērumā, ieinteresētās personas kopumā pieņēma tirgus iedalījumu trīs līmeņos.

                     (93)

                     Tās kopumā apstiprināja 2017. gada 27. oktobra piezīmē aprakstīto riepu zīmolu tirgus kartējumu, izņemot turpmāk aprakstītos ieinteresēto personu pieprasījumus iekļaut noteiktus zīmolus citos līmeņos. Konkrētāk, China National Tire Group uzskatīja, ka tās zīmols Aeolus atbilst 3. līmenim (nevis 2. līmenim), divi importētāji, kuri importē zīmola Double Coin ražojumus, apgalvoja, ka šis zīmols būtu jāiekļauj 2. līmenī (nevis 3. līmenī), Hankook Group uzskatīja, ka tā zīmols Aurora ietilpst 2. līmenī (nevis 3. līmenī), Giti Group savās atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka tās zīmoli Primewell un GT Radial atbilst 2. līmenim (nevis 3. līmenim), un neatkarīgs importētājs norādīja, ka zīmols Sailun būtu jāiekļauj 2. līmenī (nevis 3. līmenī).

                     (94)

                     Komisija izskatīja šos apgalvojumus, pamatojoties uz ieinteresēto personu iesniegtajiem pierādījumiem un izmeklēšanas gaitā ex officio apkopoto informāciju. Ņemot vērā 81. apsvērumā sniegto raksturojumu, tā analizēja, cik lielā mērā konkrētu zīmolu riepas 1) ir atjaunojamas, 2) tiek izmantotas autobusu vai kravas automobiļu oriģinālajā aprīkojumā un 3) tiek pārdotas kā noteikta līmeņa riepas atbilstoši pašu uzņēmumu novērtējumam.

                     (95)

                     Attiecībā uz Hankook Group Komisija piekrita prasībai iekļaut zīmolu Aurora 2. līmenī. Tomēr tā arī konstatēja, ka zīmols Hankook būtu jāiekļauj 1. līmenī. Zīmola Hankook gadījumā ir spēkā juridiska garantija, ka šī zīmola riepas ir iespējams atjaunot vismaz vienu reizi. Turklāt šis zīmols ir OE1 piegādātājs tādiem Eiropas uzņēmumiem kā Scania, MAN un Mercedes-Benz. Hankook group tīmekļa vietnē šīs grupas zīmols Hankook tiek reklamēts kā premium zīmols, un iekšējs dokuments, ko pārbaudes laikā iesniedza saistīts importētājs, liecina, ka zīmols ir pārvirzījies uz 1. līmeni.

                     (96)

                     Saistībā ar Giti Group Komisija piekrita iekļaut zīmolu Primewell un zīmolu GT Radial 2. līmenī atbilstoši pieprasījumam. Komisija arī konstatēja, ka Giti ražotās riepas ir atjaunojamas. Tomēr Giti Group darbības oriģinālā aprīkojuma jomā neietver kravas automobiļus un autobusus, bet attiecas uz pasažieru automobiļu riepām. Turklāt Giti Group uzskata, ka tā zīmoli ietilpst 2. līmenī. Tāpēc grupas zīmoli tika iekļauti 2. līmenī.

                     (97)

                        China National Tire Group gadījumā Komisija provizoriski piekrita iekļaut šā uzņēmuma zīmolu Aeolus 3. līmenī, kā uzņēmums prasījis, pamatojoties uz apgalvojumiem, ka šā zīmola riepas parasti nav atjaunojamas un netiek pārdotas oriģinālā aprīkojuma tirgū.

                     (98)

                     Importētāji, kas izteica apgalvojumus par zīmolu Double Coin un Sailun, nebija iekļauti izlasē, tāpēc Komisija šajā posmā nevarēja pārbaudīt viņu apgalvojumus. Tā kā šie importētāji nebija iekļauti izlasē, to iekļaušana 2. vai 3. līmenī neietekmē izmeklēšanas rezultātus. Tāpēc, neapšaubot importētāju sniegtos pierādījumus par viņu klientu pieredzi ar šo zīmolu riepām, Komisija šajā posmā nepauda viedokli par viņu apgalvojumiem.

                     (99)

                     Vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka līmeņu kartējums atbilstoši zīmolam ir piemērojams tikai Savienībai un ka citos tirgos līmeņu noteikšana var ļoti atšķirties. Savienības līmeņu kartējumu jo īpaši nav iespējams pārnest uz Ķīnas tirgu. Komisija uzsvēra, ka šajā izmeklēšanā kartējums pa zīmoliem tika izmantots, lai analizētu stāvokli Savienības tirgū, un tam nebija nekādas juridiskas nozīmes attiecībā uz citiem tirgiem.

               2.3.1.   Ražojumu izslēgšanas pieprasījumi

                     (100)

                        CRIA un CCCMC, kā arī China National Tire Group apgalvoja, ka no attiecīgā ražojuma definīcijas būtu jāizslēdz vai nu jaunas riepas, vai atjaunotas riepas, jo:

                                 —

                                 jaunām riepām un atjaunotām riepām ir atšķirīgas būtiskās fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības,

                                 —

                                 atjaunotajām riepām ir īsāks kalpošanas laiks nekā jaunām riepām,

                                 —

                                 jaunām riepām un atjaunotām riepām ir atšķirīgs pielietojums, pārdošanas kanāli, montāžas ass un patērētāju uztvere. Atjaunotas riepas jo īpaši netiek izmantotas oriģinālā aprīkojuma tirgū, un tās parasti netiek montētas uz stūrējamās ass un kravas automobiļiem, ar kuriem pārvadā bīstamas preces,

                                 —

                                 jaunām un atjaunotām riepām ir atšķirīgi KN kodi.

                     (101)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Pirelli atkārtoti pauda līdzīgu apgalvojumu.

                     (102)

                     Minētā persona arī norādīja, ka Komisija un Eiropas Savienības Tiesa (“EST”) vairākās konkurences lietās secinājušas, ka jaunas un atjaunotas riepas cenu, piedāvājuma struktūras, pieprasījuma struktūras, piegādes kanālu un aizstājamības ziņā veido divus atšķirīgus attiecīgos tirgus (21). CRIA un CCCMC arī norādīja, ka citas antidempinga izmeklēšanas iestādes jaunas un atjaunotas riepas izskata atsevišķi (22). Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hämmerling atkārtoti pauda līdzīgu apgalvojumu.

                     (103)

                        CRIA un CCCMC norādīja, ka Komisija savā izvērtējumā ir pieļāvusi kļūdu attiecībā uz nozīmīguma faktoriem, neizskatot jaunas riepas šķirti no atjaunotām.

                     (104)

                        Giti Group apgalvoja, ka no attiecīgā ražojuma definīcijas būtu jāizslēdz atjaunojamas vai atkārtotas izmantošanas cikliem paredzētas riepas, jo atjaunojamo riepu uzbūve salīdzinājumā ar neatjaunojamo riepu uzbūvi ir sarežģītāka un atjaunojamajām riepām ir īpaši tehniskie parametri.

                     (105)

                     Komisija noskaidroja, ka protektora atjaunošanas process saglabā riepu galvenās īpašības, sastāvdaļas un struktūru, kas tām piešķirta sākotnējā ražošanas procesā. Proti, protektora atjaunošanas posmā netiek mainītas riepu būtiskākās tehniskās īpašības, piemēram, to izmērs, slodzes indekss un ātruma rādītājs. Jaunas (atjaunojamas un neatjaunojamas) riepas un atjaunotas riepas ir izgatavotas no vienādiem izejmateriāliem un sastāvdaļām, un tām ir līdzīga uzbūve.

                     (106)

                     Galvenā tehnisko īpašību atšķirība starp no jauna izgatavotu riepu un riepu, kura ir atjaunota uz agrāka korpusa, ir tāda, ka atjaunotajai riepai var patiešām būt īsāks kalpošanas laiks un attiecībā uz to varētu pastāvēt pieņēmums, ka tā ir mazāk droša. Tomēr tieši tādas pašas uztveres atšķirības attiecībā uz tehnisko uzbūvi, kvalitāti un drošību rodas starp divām jaunām atšķirīgu līmeņu riepām. Konkrētāk, zemāka līmeņa riepām arī ir īsāks nobraukums, un tās nebūs vēlamais risinājums transportlīdzekļiem, kuriem ir jāatbilst ļoti augstiem drošības standartiem, proti, transportlīdzekļiem, ar kuriem pārvadā bīstamas preces.

                     (107)

                     Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka jaunām (atjaunojamām un neatjaunojamām) un atjaunotām riepām ir atšķirīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības.

                     (108)

                     Tāpat Komisija konstatēja, ka gan jaunās, gan atjaunotās riepas izmanto kravas automobiļu un autobusu īpašnieki, kas pārsvarā darbojas vietēja mēroga un tālsatiksmes pasažieru un preču pārvadājumu nozarē. Tādēļ būtībā jaunu un atjaunotu riepu faktiskais lietojums ir vienāds. Komisija arī noskaidroja, ka jaunām un atjaunotām riepām ir četras vienas un tās pašas galvenās montāžas pozīcijas, proti, uz stūres ass, uz piedziņas ass, piekabēm un visās pozīcijās, un uz tām attiecas tās pašas Savienības tirgū spēkā esošās drošības prasības, kas noteiktas attiecīgajos tiesību aktos.

                     (109)

                     Tāpēc apgalvojums, ka jaunām un atjaunotām riepām ir atšķirīgas montāžas pozīcijas, tika noraidīts.

                     (110)

                     Komisija piekrita, ka atjaunotas riepas atšķiras no jaunām 1. līmeņa riepām tādējādi, ka tās netiek pārdotas oriģinālā aprīkojuma tirgū. Komisija arī konstatēja, ka tas pats attiecas uz 3. līmeņa riepām un lielā mērā uz 2. līmeņa zīmoliem, kas arī netiek pārdoti oriģinālā aprīkojuma tirgū.

                     (111)

                     Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka jaunām un atjaunotām riepām ir atšķirīgi tirdzniecības kanāli.

                     (112)

                     Komisijas lēmumos konkurences jomā un EST spriedumā (23), kurā tika konstatēts, ka atjaunotas riepas veido atsevišķu izstrādājumu tirgu, šis apstāklis patiesībā nav būtisks ražojuma definīcijai tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās. Tirgus definīcija apvienošanas lietā ir vērsta uz pieprasījuma un piedāvājuma puses aizstājamību (24). Antidempinga izmeklēšanā tirgu definē, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

                     (113)

                     Saistībā ar apgalvojumu attiecībā uz ražojuma definīciju antidempinga lietās trešās valstīs Komisija norādīja, ka uz ražojuma definīcijas noteikšanu attiecas izmeklēšanas iestādes plašā rīcības brīvība (25). Tāpēc tas, kā izmeklēšanas iestādes trešās valstīs šajā ziņā ir izmantojušas savu rīcības brīvību, nevar ierobežot šīs izmeklēšanas nolūkos izmantoto Komisijas rīcības brīvību.

                     (114)

                     Tika arī norādīts, ka uz attiecīgo ražojumu nevajadzētu attiecināt vairākus KN kodus. Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka, pirmkārt, uz vienu attiecīgo ražojumu ļoti bieži attiecas vairāki KN kodi. Tas dabiski izriet no Kombinētās nomenklatūras struktūras. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu bija skaidri teikts, ka KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai. Otrkārt, netika sniegti faktiski pierādījumi, un Komisija arī neatrada informāciju, kas liecinātu par to, ka saskaņā ar attiecīgā ražojuma definīciju nevarētu konstatēt, ka importētas atjaunotas un jaunas riepas ir alternatīva Savienībā ražotām atjaunotām un jaunām riepām un konkurē ar tām. Tas attiecas arī uz ražotāju un patērētāju uztveri, izplatīšanas kanāliem vai citiem faktoriem saistībā ar vienas vai vairāku ražojuma kategoriju pastāvēšanu pretstatā jaunu un atjaunotu riepu nošķiršanai šīs izmeklēšanas nolūkos.

                     (115)

                     Visbeidzot, ieinteresētās personas norādīja, ka Savienības tirgus sadrumstalotības dēļ atjaunotu riepu kvalitāte tiek uzskatīta par zemāku nekā 1. līmeņa riepu kvalitāte – pat tad, ja tās ir izgatavotas, izmantojot 1. līmeņa riepu korpusu.

                     (116)

                     Komisija pieņēma šo apgalvojumu, kas bija saskaņā ar šīs izmeklēšanas vajadzībām noteikto līmeņu kartējumu, un aplūkoja 2. un 3. līmeņa atjaunotās riepas.

               2.4.   Līdzīgais ražojums

                     (117)

                     Izmeklēšanā atklājās, ka turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                                 —

                                 attiecīgajam ražojumam,

                                 —

                                 ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā,

                     (118)

                     Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

               3.   SUBSIDĒŠANA

         3.1.   Ievads. Valdības plānu, projektu un citu dokumentu izklāsts

                     (119)

                     Pirms Komisija analizēja iespējamo subsidēšanu subsīdiju vai subsīdiju programmu veidā, tā novērtēja valdības plānus, projektus un citus dokumentus, kuri attiecās uz vairāk nekā vienu no subsīdijām vai subsīdiju programmām. Komisija konstatēja, ka visas izvērtējamās subsīdijas vai subsīdiju programmas ietiplst ĶV centrālās plānošanas īstenošanā ar mērķi veicināt riepu ražošanas nozari šādu iemeslu dēļ.

                     (120)

                     ĶTR Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības trīspadsmitās piecgades plānā (13. piecgades plāns), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu, uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru pilnveidi un attīstību. Tajā uzsvērta tehnoloģiskās inovācijas nozīme ĶTR ekonomikas attīstībā, kā arī tas, cik svarīgi joprojām ir videi draudzīgās attīstības principi. Tāpat kā 12. piecgades plānā, arī šā plāna 5. nodaļā noteikts, ka viens no galvenajiem attīstības virzieniem ir veicināt tradicionālo rūpniecības nozaru struktūras modernizāciju. Šī ideja ir plašāk izklāstīta 22. nodaļā, kurā skaidrota stratēģija, kā modernizēt tradicionālās rūpniecības nozares ĶTR, veicinot to tehnoloģisku pārveidi. Šajā ziņā 13. piecgades plānā noteikts, ka uzņēmumiem tiks sniegts atbalsts, lai “veiktu visaptverošus uzlabojumus tādās jomās kā ražošanas tehnoloģijas, rūpniecības iekārtas, vides aizsardzība un energoefektivitāte”. Plāna 7. tabulā konkrēti minēti projekti, kas saistīti ar lejasposma naftas ķīmijas produktiem (t. sk. riepām) šajā kontekstā. Vides aizsardzības jautājumi plašāk aplūkoti 44. nodaļā. Minētajā nodaļā noteikts, ka galvenajās nozarēs tiks īstenota tīras ražošanas “atjaunošana”, un 16. punktā šajā sakarā norādīta īpaša atsauce uz naftas ķīmisko rūpniecību.

                     (121)

                     Detalizētākā līmenī ĶV arī publicēja 13. piecgades plānu ķīmiskās un naftas ķīmiskās rūpniecības attīstībai (“13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plāns”), kurā ietverta riepu ražošanas nozare un kas balstīts uz 13. piecgades plānu. Minētā plāna ievadā ir norādīts, ka naftas ķīmiskā rūpniecība un ķīmiskā rūpniecība ir svarīga Ķīnas valsts ekonomikas pamatnozaree. Plānā plašāk izklāstīti tādi principi kā tehnoloģiskā inovācija, strukturāla korekcija un “zaļā” attīstība, kuri minēti 13. piecgades plānā, turklāt šie principi sasaistīti ar konkrētākām prioritātēm naftas ķīmiskās rūpniecības nozarē (skatīt III nodaļu “Galvenie uzdevumi”), kā arī ar dažādiem fiskāliem un finansiāliem atbalsta pasākumiem (skatīt IV nodaļas “Aizsardzības pasākumi” 4. sadaļu “Politiskā atbalsta stiprināšana”).

                     (122)

                     Turklāt ĶV ir publicējusi īpašu plānu riepu ražošanas nozarei nolūkā īstenot 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plānu, t. i., riepu rūpniecības politikas dokumentu (26). Šajā politikas dokumentā uzsvērts, ka ĶV galvenā prioritāte ir riepu ražošanas nozares strukturāla korekcija, tehnoloģiskā reforma un emisijas samazināšana. 6. pantā ir minēts, ka jāveicina augstas veiktspējas radiālo riepu un bezkameras TBR riepu attīstība. Turklāt riepu rūpniecības politikas dokumenta preambulā noteikts, ka “šī rūpniecības politika kalpo par pamatu visiem attiecīgajiem departamentiem, kad tie sāk īstenot dažādus ieguldījumu pārvaldības, zemes piedāvājuma, ietekmes uz vidi novērtējuma, energotaupības novērtējuma, drošības atļaujas, kredītu finansējuma un elektroenerģijas piegādes aspektus tādam riepu rūpniecības projektam kā ražošanas iekārtu uzstādīšana un tehnoloģijas izstrāde.”

                     (123)

                     Visbeidzot, minētajā dokumentā arī noteikti nosacījumi ienākšanai tirgū, tā kā tirgū drīkst ienākt tikai tādi uzņēmumi, kas pārsniedz noteiktu ražošanas jaudu un atbilst vides prasībām (27).

                     (124)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas ĶV atkārtoti apstiprināja savu pamatnostāju attiecībā uz Ķīnas piecu gadu plāniem, apgalvojot, ka tie nav saistoši, un tie būtu jāuzskata par “vadlīniju” dokumentiem. Komisija nepiekrita šai nostājai. Patiešām, 13. piecgades plāna 17. nodaļā ir noteikts sekojošais: “Nacionālā attīstības stratēģija un plāns sāks darboties, īstenojot vadošu un

                           ierobežojošu

                        lomu.” (28) Turklāt 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plāna IV nodaļā ir organizēta plāna izpilde un norādīts, ka no uzņēmumiem tiek gaidīts, ka tie: “īstenot galvenos uzdevumus plānā, īstenot pašregulāciju un ziņot par problēmām plāna izpildes laikā” (29). Visbeidzot, riepu rūpniecības politikas dokumenta preambulā norādīts, ka to “attiecīgi īsteno visi attiecīgās struktūras”. Tādējādi, tā vietā, lai sniegtu vien vispārēju atbalstu, šie plāni izmanto formulējumus, kas liecina par plānu saistošo raksturu.

                     (125)

                     Riepu ražošanas nozare par stratēģisku, prioritāru un/vai atbalstāmu nozari atzīta arī tālāk minētajos dokumentos.

                                 —

                                 Valsts padomes Lēmums Nr. 40 par pagaidu noteikumu par rūpnieciskās struktūras pielāgošanas veicināšanu izsludināšanu un īstenošanu (“Lēmums Nr. 40”). Minētajā lēmumā noteikts, ka “Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes katalogs”, kas ir Lēmuma Nr. 40 īstenošanas pasākums, ir svarīgs pamats investīciju virzienu noteikšanai. Tajā arī dots uzdevums Ķīnas valdībai administrēt investīciju projektus, kā arī izstrādāt un īstenot politiku tādās jomās kā valsts finanses, nodokļi, kreditēšana, zemes izmantošana, imports un eksports (30). Guidance Catalogue (31) VIII nodaļā riepu ražošanas nozare un – konkrētāk – noteiktu riepu, piemēram, “augstas veiktspējas radiālo riepu” (ieskaitot kravas automobiļu bezkameras riepas (…))” ražošana ir norādīta kā atbalstāma kategorija. Attiecībā uz juridisko raksturu Komisija norāda, ka Lēmums Nr. 40 ir rīkojums, ko izdevusi Valsts padome – augstākā administratīvā iestāde Ķīnas Tautas Republikā. Šajā ziņā lēmums ir juridiski saistošs gan valsts iestādēm, gan uzņēmējiem (32).

                                 —

                                 Valsts stratēģijā zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā un ilgā termiņā (2006–2020) III nodaļas 1. un 5. sadaļā un VIII nodaļā paredzēts atbalsts galveno jomu un prioritāro aspektu attīstībai, kā arī aicinājums sniegt finansiālu un fiskālu atbalstu šim galvenajām jomām un prioritātēm. Minētā dokumenta III nodaļas 1. un 5. sadaļā naftas ķīmiskā rūpniecība un ķīmiskā rūpniecība ir skaidri minēta saistībā ar prioritāro tematu Nr. 1 “Rūpnieciskā energoefektivitāte” un prioritāro tematu Nr. 31 “Pamatizejvielas”. VIII nodaļā minēts, ka jāveicina finansiāls un fiskāls atbalstu šiem prioritārajiem tematiem.

                                 —

                                 Ķīnas valdības “Ķīnas jauno un augsto tehnoloģiju eksporta produktu katalogā” (33) noteikts, ka “jaunas kravas automašīnām un autobusiem paredzētas pneimatiskās radiālās (ražotas no gumijas izmērā ≥ 24 collas)” ir produkti, kuru eksports ir veicināms.

                                 —

                                 Vietējā līmenī Shandong provincē ir lielākā riepu ražošanas nozare Ķīnā, tāpat tā ir paziņojusi par plāniem veicināt riepu ražošanu. Piemēram, Shandong provinces valdība 2014. gada oktobrī izsludināja Shandong provinces (34) riepu ražošanas pārstrukturēšanas un modernizācijas ieviešanas plānu, kurā, cita starpā, līdz 2017. gadam tiek uzstādīts mērķis saražot 91 milj. vienības kravas automobiļu un autobusu radiālo riepu, kā arī 120 milj. vienības līdz 2020. gadam un nodrošināt atbalstu galvenajiem kravas automašīnu un autobusu riepu ražotājuzņēmumiem.

                     (126)

                     Var secināt, ka riepu ražošanas nozare tiek uzskatīta par būtisku/stratēģisku nozari, kuras attīstību ĶV aktīvi realizē, jo atzinusi to par politikas mērķi.

               3.2.   Daļēja nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana

         3.2.1.   Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana attiecībā uz aizdevumiem ar atvieglotiem nosacījumiem, izejmateriālu nodrošināšana par mazāk nekā atbilstošu atlīdzību un eksporta kredīta apdrošināšana.

                     (127)

                     Administratīvo izdevīguma labad Komisija lūdza ĶV pārsūtīt konkrētas anketas četrām konkrētām valsts bankām, kas minētas sūdzībā, kā arī uzņēmumam Sinosure, kā arī jebkurām citām finanšu iestādēm, kas izsniedza aizdevumus vai eksporta kredītus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai izlasē iekļauto uzņēmumu pircējiem. Tāpat Komisija lūdza ĶV pārsūtīt konkrētās anketas tiem dabiskā kaučuka, sintētiskā kaučuka, oglekļa dioksīda un neilona auklas ražotājiem, kuri saskaņā ar sūdzību bija nodrošinājuši izejmateriālus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem par mazāk nekā atbilstošu atlīdzību, kā arī jebkuru citi attiecīgo izejvielu ražotājiem un izplatītājiem, kas bija nodrošinājuši izejmateriālus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

                     (128)

                     Sākotnēji ĶV neatbildēja uz Komisijas pieprasījumu. Tāpēc vēstulē par trūkumiem Komisija atkārtoja savu prasību, lai izmeklēšanā maksimāli izmantotu iespējas iesaistīt finanšu iestādes un piegādātājus, sniedzot Komisijai vajadzīgo informāciju, lai izdarītu secinājumus par iespējamās subsidēšanas esamību un apjomu. Pēc vēstules par trūkumiem ĶV patiešām sazinājās ar iepriekšminētajām finanšu iestādēm un piegādātājiem. Tomēr atbildes uz aptaujas anketu sniedza tikai trīs sūdzībā konkrēti minētas valsts īpašumā esošās bankas, kā arī uzņēmums Sinosure.

               3.2.1.1.   Preferenciāli aizdevumi

                     (129)

                     ĶV informēja, ka tai nav tiesību prasīt informāciju no valstij piederošajām bankām, kuras nebija atbildējušas uz anketas jautājumiem, jo tās darbojas neatkarīgi no ĶV.

                     (130)

                     Komisija nepiekrita šim viedoklim. Pirmkārt, Komisija saprot, ka ĶV ir pieejama informācija, kas pieprasīta no valstij piederošām struktūrām (uzņēmumiem vai valsts/finanšu iestādēm), par visām struktūrām, kurās ĶV ir galvenais akcionārs vai liels akcionārs Saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas Likumu par valstij piederošiem uzņēmumu aktīviem (35) valstij piederošu aktīvu uzraudzības un administrēšanas aģentūras, ko izveidojusi Valsts padomes Valstij piederošu aktīvu uzraudzības un administrēšanas komisija un vietējās pašvaldības, valdības uzdevumā pilda valsts ieguldījumu uzņēmuma kapitāla ieguldītāja pienākumus un uzņemas atbildību. Tādējādi šādām aģentūrām ir tiesības saņemt peļņu no aktīviem, piedalīties svarīgu lēmumu pieņemšanā un atlasīt valsts ieguldījumu uzņēmumu vadošos darbiniekus. Turklāt saskaņā ar iepriekš minētā Likuma par valstij piederošiem aktīviem 17. pantu par valstij piederošiem aktīviem valsts ieguldījumu uzņēmumi atzīst, ka tās uzrauga un administrē vietējās pašvaldības un valdības departamenti un aģentūras, tie atzīst valsts uzraudzību un ir atbildīgi kapitāla ieguldītāju priekšā.

                     (131)

                     Turklāt ĶV ir arī nepieciešamās pilnvaras mijiedarboties finanšu iestādēs, pat ja tās nav valsts īpašumā, jo tās atrodas Ķīnas banku pārvaldes iestādes jurisdikcijā. Piemēram, saskaņā ar Banku uzraudzības likuma (36) 33. un 36. pantu, CBRC ir tiesības pieprasīt visām ĶTR reģistrētajām finanšu iestādēm iesniegt informāciju, piemēram, finanšu pārskatus, statistikas pārskatus un informāciju par uzņēmējdarbību un vadību. CBRC tāpat var uzdot finanšu iestādēm atklāt informāciju sabiedrībai.

                     (132)

                     Papildus tam, lai gan tās sniedza atsevišķus vispārējus skaidrojumus par savām aizdevumu apstiprināšanas un risku pārvaldības sistēmām, neviena no sadarbību sniedzošajām valstij piederošajām bankām nesniedza konkrētu informāciju par izlasē iekļautajiem uzņēmumiem sniegtajiem aizdevumiem, apgalvojot, ka tām ir saistošas tiesību aktos noteiktās prasības un līgumu noteikumi attiecībā uz tās informācijas konfidencialitāti, kas skar izlasē iekļautos uzņēmumus.

                     (133)

                     Tāpēc Komisija lūdza izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas piešķirt piekļuvi konkrētai informācijai par uzņēmumiem, kura bija visu to valstij piederošo un privāto banku rīcībā, no kurām tie bija saņēmuši aizdevumus. Lai gan izlasē iekļautie uzņēmumi piekrita nodrošināt piekļuvi ar tiem saistītajiem bankas datiem, bankas atteicās sniegt nepieciešamo detalizēto informāciju.

                     (134)

                     Galu galā Komisija saņēma informāciju tikai par korporatīvo struktūru un īpašumtiesībām no trim valsts īpašumā esošām bankām, kas minētas 48. apsvērumā, bet nevis no citām finanšu iestādēm, kas bija devušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Turklāt neviena no finanšu iestādēm nesniedza informāciju, kas attiektos uz izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām piešķirto aizdevumu riska novērtējumu.

                     (135)

                     Tā kā Komisijai nebija informācijas attiecībā uz lielāko daļu valstij piederošo banku, kas sniedza aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, un netika sniegta konkrēta informācija par aizdevumiem, ko izsniedza bankas, kas sadarbojās, tā uzskatīja, ka tā nav saņēmusi būtisku informāciju uz šo izmeklēšanas aspektu.

                     (136)

                     Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka, pārbaudot, vai iespējamā subsidēšana tiešām bijusi un cik liels bijis tās apmērs preferenciālu aizdevumu veidā, tai varētu būt nepieciešams izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu.

                     (137)

                     Atbildot uz Komisijas vēstuli, kā arī uz piezīmēm par informācijas dokumentu un galīgās informācijas izpaušanu, ĶV iebilda pret pamatregulas 28. panta 1. punkta piemērošanu attiecībā uz aizdevumiem ar atvieglotiem nosacījumiem. ĶV atkārtoti uzsvēra, ka tai nav pilnvaru attiecībā uz bankām. ĶV arī uzskatīja, ka tā bija sadarbojusies, cik vien labi iespējams, un, ka Komisija tai bija uzlikusi nevajadzīgu papildu apgrūtinājumu un trūkstošā informācija nebija “nepieciešama” pamatregulas 28. panta nozīmē, jo tā jau bija pieejama, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (138)

                     Komisija saglabāja savu nostāju, ka ĶV ir tiesības pieprasīt informāciju no bankām, pamatojoties uz iemesliem, kas paskaidroti iepriekšminētajos apsvērumos no 130. līdz 131. Tā atzina, ka ĶV ir nosūtījusi attiecīgās anketas bankām, un ka tā ir saņēmusi atbildes no trim valsts bankām. Tā izmantoja sniegto informāciju un papildināja to ar pieejamajiem faktiem tikai attiecībā uz tām daļām, kuras pietrūka.

                     (139)

                     Šī trūkstošā informācija galvenokārt attiecas uz diviem aspektiem: pirmkārt, informāciju par banku, kas nesadarbojas, īpašumtiesībām un pārvaldības struktūru. Šī informācija bija nepieciešama, lai Komisija varētu noteikt, vai šīs bankas ir valsts iestādes, vai nē. Otrkārt, informācija par uzņēmumiem, kas sadarbojās, piemēram, bankas iekšējais aizdevuma apstiprināšanas process un banku kredītspējas novērtējums attiecībā uz izraudzītajām sabiedrībām izsniegtajiem aizdevumiem bija nepieciešams pamatregulas 28. panta nozīmē, lai noteiktu, vai preferenciālu likmju aizdevumi tika piešķirti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Turklāt šādus iekšējos dokumentus var nodrošināt tikai bankas, un tāpēc tos nevar izsniegt, izmantojot izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (140)

                     Visbeidzot, Komisija neuzskatīja, ka būtu uzlikusi nevajadzīgu slogu ĶV. No paša iesākuma, Komisija ierobežoja savu izmeklēšanu līdz ar tām finanšu iestādēm, kas bija devušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Komisija arī neapgrūtināja ĶV, identificējot šīs finanšu iestādes, jo izmeklēšanas pašā sākumā 2017. gada decembrī ĶV tika iesniegts saraksts ar banku nosaukumiem un adresēm, kā arī pieprasījums nosūtīt anketas. Tas nodrošināja vairāk kā pietiekami daudz laika, lai ĶV izpildītu Komisijas pieprasījumu. Neraugoties uz to, ĶV tomēr realitātē pārsūtīja Komisijas anketas bankām tikai 2018. gada 28. martā, un bankām bija jāsniedz atbilde trīs darba dienu termiņā. Šo kavēšanos nevar attiecināt uz Komisiju. Tādējādi tā uzskatīja, ka ir darījusi visu iespējamo, lai atvieglotu uzdevumus, kurus pieprasīja no ĶV.

                     (141)

                     Tādējādi Komisija turpināja uzskatīt, ka tā, pārbaudot iespējamas preferenciālu aizdevumu veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, daļēji bija jāpaļaujas tikai uz tai pieejamajiem faktiem.

               3.2.1.2.   Eksporta kredīta apdrošināšana

                     (142)

                     Uzņēmums Sinosure daļēji atbildēja uz konkrēto anketu par eksporta kredīta apdrošināšanu, kas tika sniegta atlasītajiem uzņēmumiem. Tomēr Sinosure nesniedza pieprasītos pamatojošos dokumentus par tās korporatīvo pārvaldību, piemēram, gada pārskatu vai tā statūtus, apgalvojot, ka tā ir konfidenciāla informācija.

                     (143)

                        Sinosure arī nesniedza konkrētu informāciju par riepu ražošanas nozarei sniegto eksporta kredīta apdrošināšanu, prēmiju līmeni vai detalizētus skaitļus saistībā ar šā uzņēmuma eksporta kredīta apdrošināšanas darījumu rentabilitāti.

                     (144)

                     Šādai informācijai neesot pieejamai, Komisija uzskatīja, ka tā nav saņēmusi būtisko informāciju, kas attiecas uz šo izmeklēšanas aspektu.

                     (145)

                     Komisija saprot, ka ĶV ir pieejama informācija, kas pieprasīta no valstij piederošām struktūrām (uzņēmumiem vai valsts/finanšu iestādēm), par visām struktūrām, kurās ĶV ir galvenais akcionārs vai liels akcionārs Tas attiecas arī uz Sinosure, kas ir pilnībā valstij piederoša struktūra. Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka tai varētu būt nepieciešams izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu, lai pārbaudītu, vai notikusi iespējamā subsidēšana, sniedzot eksporta kredīta apdrošināšanu, un cik liels bijis tās apmērs.

                     (146)

                     Atbildot uz Komisijas vēstuli, kā arī uz piezīmēm par informācijas dokumentu un galīgās informācijas izpaušanu, ĶV iebilda pret pamatregulas 28. panta 1. punkta piemērošanu attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu, norādot uz faktu, ka Sinosure bija iesniedzis anketas atbildi un atbildējis uz Komisijas jautājumiem, laikā, kad tika veikta pārbaude uz vietas.

                     (147)

                        Sinosure patiešām sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un Sinosure pārstāvji arī piedalījās pārbaudē ĶV telpās. Tomēr, kā minēts iepriekš 142. un 143. apsvērumā, sniegtā informācija bija nepilnīga un neļāva Komisijai izdarīt secinājumus par būtiskām izmeklēšanas daļām attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu, proti, uz to, vai Sinosure ir valsts iestāde un vai prēmijas, kas tika iekasētas atlasītajos uzņēmumos, atbilst tirgus prasībām.

                     (148)

                     Tādējādi Komisija secināja, ka tai daļēji bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem, lai konstatētu eksporta kredīta apdrošināšanu.

               3.2.1.3.   Izejmateriālu nodrošināšana par cenu, kas zemāka par pašizmaksu

                     (149)

                     Neviens no dabiskā kaučuka, sintētiskā kaučuka, oglekļa dioksīda un neilona auklas ražotājiem, kuri bija nodrošinājuši izejmateriālus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, neatbildēja uz specifiskajām ĶV nosūtītajām anketām.

                     (150)

                     ĶV informēja, ka tai nav tiesību prasīt informāciju no sūdzībā konkrēti minētām valsts īpašumā esošiem piegādātājiem, kas nesniedza atbildi, tā kā tās darbojas neatkarīgi no ĶV. Komisija nepiekrīt šādai nostājai. Komisija saprot, ka ĶV ir pieejama informācija, kas pieprasīta no valstij piederošām struktūrām (uzņēmumiem vai valsts/finanšu iestādēm), par visām struktūrām, kurās ĶV ir galvenais akcionārs vai liels akcionārs

                     (151)

                     Turklāt ĶV atteicās sniegt pārskatu par Ķīnas ražotāju nosaukumiem un īpašumtiesību struktūru attiecībā uz izejvielu ražotājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, apgalvojot, ka tā ir konfidenciāla informācija.

                     (152)

                     Tā kā Komisijai nebija informācijas par valstij piederošo ražotāju korporatīvo vadību, kas nodrošināja izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izejmateriālus, ne arī uzņēmuma specifiskas informācijas par izejvielu piegādātāju izejvielu cenu noteikšanu atlasītajiem uzņēmumiem, Komisija uzskatīja, ka tā nav saņēmusi būtisku informāciju, kas attiecas uz šo izmeklēšanas aspektu.

                     (153)

                     Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka, pārbaudot, vai iespējamā subsidēšana tiešām bijusi un cik liels bijis tās apmērs, nodrošinot izejmateriālus par mazāk nekā atbilstošu atlīdzību, tai varētu būt nepieciešams izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu.

                     (154)

                     Atbildot uz Komisijas vēstuli, kā arī uz Informatīvā dokumenta komentāriem, ĶV iebilda pret pamatregulas 28. panta 1. punkta piemērošanu attiecībā uz ieguldījuma nodrošināšanu par mazāk nekā atbilstošu atlīdzību tādu pašu iemeslu dēļ, kā izklāstīts iepriekš 137. apsvērumā. Attiecībā uz ĶV pilnvaru trūkumu pieprasīt informāciju no ražotājiem, kā arī uz nepamatotu slogu, kas uzlikts ĶV, Komisija uzturēja savu argumentāciju, kas izklāstīta iepriekš 138. un 140. apsvērumā, un kas attiecas arī uz izlasē iekļauto uzņēmumu izejvielu piegādātājiem.

                     (155)

                     Šī trūkstošā informācija galvenokārt attiecas uz diviem aspektiem: pirmkārt, informāciju par ražotāju, kas nesadarbojas, īpašumtiesībām un pārvaldības struktūru. Bez šādas informācijas Komisija nevarēja noteikt, vai šie ražotāji ir valsts iestādes, vai nē. Otrkārt, informācija par konkrētu uzņēmumu no ražotājiem, kas nesadarbojās, piemēram, informācija par izlasē iekļauto uzņēmumu apgādi ar izejvielām un to cenu noteikšanu. Šāda informācija ir vajadzīga pamatregulas 28. panta nozīmē, lai noteiktu, vai izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika piegādātas izejvielas par mazāk nekā adekvātu atlīdzību. Turklāt šādu informāciju varēja nodrošināt tikai ražotāji, un tāpēc tos nevar izsniegt, izmantojot izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (156)

                     Tādējādi Komisija apgalvoja, ka tai, saskaņā ar 28. panta 1. punktu, ir jāpaļaujas arī uz pieejamajiem faktiem attiecībā uz konstatējumiem par dabiskā kaučuka, sintētiskā kaučuka, oglekļa dioksīda un neilona auklas sniegšanu par mazāk nekā adekvātu atlīdzību.

               3.2.2.   Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana vienam ražotājam eksportētājam saistībā ar eksporta kredīta apdrošināšanu

                     (157)

                     Uzņēmums Xingyuan Group atbildes ietvaros uz anketas jautājumiem ziņoja, ka izmeklēšanas periodā tai nav eksporta kredīta apdrošināšanas līguma. Tomēr pēc pārbaudes apmeklējuma Komisija konstatēja, ka uzņēmums saņēmis dotācijas eksporta kredīta apdrošināšanas prēmiju atmaksas veidā par 2016. gadu, kas tādējādi aptver izmeklēšanas periodu. Iesniegtie dokumenti neskaidro, vai šādas kompensācijas ir kopējā vai tikai daļa no prēmijas, ko sabiedrība izmaksājusi eksporta apdrošināšanai.

                     (158)

                     Šādos apstākļos Komisija uzskatīja, ka tā ir saņēmusi nepatiesu vai maldinošu informāciju.

                     (159)

                     Tāpēc Komisija paziņoja uzņēmumam, ka tā apsver iespēju savus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu daļēji balstīt uz pieejamajiem faktiem (t. i., ciktāl tie skar informāciju par eksporta kredīta apdrošināšanu).

                     (160)

                     Atbildē uz Komisijas vēstuli uzņēmums iebilda pret pamatregulas 28. panta 1. punkta piemērošanu attiecībā uz eksportu kredītu apdrošināšanu. Tas apgalvoja, ka, tā kā tā neeksportēja tiešā veidā, tai nebija nekādu kredītrisku. Tādēļ uzņēmumam nebija vajadzīga eksporta kredīta apdrošināšana un tas nevarēja saņemt kompensācijas par prēmijām, ko tas nav samaksājis.

                     (161)

                     Komisija piekrita, ka uzņēmums eksportē uz ES tikai netiešā veidā. Tomēr uzņēmuma apgalvojums, ka tam nav vajadzīga eksporta kredīta apdrošināšana, un ka tas nevarēja saņemt kompensāciju par apdrošināšanas prēmiju, kuru tas nebija samaksājis, bija pretrunā ar lietas materiāliem, kas uzrādīja, ka uzņēmums patiesībā ir saņēmis kompensāciju. Uzņēmums nespēja paskaidrot, kāpēc valdība lai sniegtu kompensāciju par prēmiju, kura, atbilstoši apgalvojumiem, nav samaksāta. Komisija arī atzīmēja, ka nepastāv skaidra tiesību un pienākumu definīcija starp uzņēmumu un tās tirgotājiem, kas pārdod uz ES. Faktiski uzņēmums izmeklēšanas periodā veica atsevišķas eksportēšanas formalitātes uz ES tirgotāju vārdā, kas veica šādu tirdzniecību, un tas saņēma atbrīvojumu no ievedmuitas par dabisko kaučuku, ko izmanto eksportam paredzētās riepās, kaut arī tas tieši tās neeksportēja.

                     (162)

                     Tā kā nav saņemta jebkāda jauna informācija no uzņēmuma, kas varētu pierādīt pretējo, Komisija secināja, ka uzņēmums sniedza nepareizu un nepilnīgu informāciju par eksporta kredīta apdrošināšanu, kas tika saņemta izmeklēšanas periodā. Tāpēc Komisija paļāvās uz faktiem, kas bija pieejami secinājumu izdarīšanai par eksporta kredīta apdrošināšanu šim uzņēmumam, ko veidoja vislielākā subsīdijas summa eksporta kredīta apdrošināšanai, kāda konstatēta citos izlasē iekļautajos uzņēmumos.

               3.2.3.   Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana vienam ražotājam eksportētājam saistībā ar preferenciālu finansējumu

                     (163)

                        Huaqin Rubber Industry Group un Yanzhou Yinhe Power Plant Co. Ltd. nesniedza pilnīgu informāciju par saviem aizdevuma līgumiem.

                     (164)

                     Tāpēc Komisija paziņoja attiecīgajiem uzņēmumam, ka tā apsver iespēju savus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu daļēji balstīt uz pieejamajiem faktiem (t. i., ciktāl tie skar informāciju, kas saistīta ar minētajiem līgumiem). Atbildē uz Komisijas vēstuli, ar ko attiecīgie uzņēmumi tika informēti par iespējamo pamatregulas 28. panta 1. punkta piemērošanu, uzņēmumi kopumā iebilda pret šādu piemērošanu.

                     (165)

                     Tomēr, tā kā nav iesniegti papildu pierādījumi par 163. apsvērumā minētajiem aizdevuma līgumiem, Komisija turpināja daļēji balstījās tikai uz pieejamajiem faktiem, lai veiktu savus konstatējumus saistībā ar šiem aizdevuma līgumiem.

               3.3.   Subsīdijas un subsīdiju programmas šīs izmeklēšanas tvērumā

                     (166)

                     Pamatojoties uz sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklēta iespējama subsidēšana, aplūkojot šādas subsīdijas:

                                 i)

                                 preferenciālas politikas aizdevumi, kredītlīnijas, eksporta pārdevēji un eksporta pircēju kredīti, citi finansējumi un garantijas;

                                 ii)

                                 preferenciāla eksporta kredīta apdrošināšana;

                                 iii)

                                 dotāciju programmas:

                                             —

                                             slaveno zīmolu programma,

                                             —

                                             eksporta veicināšanas dotācijas, piemēram, dotācijas attīstītiem eksporta uzņēmumiem vai dotācijas par eksporta rādītājiem, dotācijas tirdzniecībai pārstrādes jomā, dotācijas ārējiem ieguldījumiem,

                                             —

                                             vides aizsardzības dotācijas, piemēram, īpašais fonds energotaupības tehnoloģijas reformai, tīras ražošanas tehnoloģijas fonds, stimuli vides aizsardzībai un resursu saglabāšanai,

                                             —

                                             dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģisko modernizāciju vai pārveidi, piemēram, Valsts pamattehnoloģiju projektu fonda subsīdijas, atbalsts pētniecības un izstrādes projektiem zinātnes un tehnoloģiju atbalsta plānu ietvaros, galveno nozaru pielāgošanas un atjaunošanas, kā arī tehnoloģiju atjaunošanas veicināšana,

                                             —

                                                ad hoc subsīdijas, ko piešķir municipālās/provinces iestādes;

                                 iv)

                                 ienākumi, kas ir norakstīti, izmantojot tieša atbrīvojuma no nodokļa un nodokļa samazinājumu programmas:

                                             —

                                             UIN atvieglojumi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem,

                                             —

                                             UIN kompensācijas par pētniecību un izstrādi,

                                             —

                                             Rietumu reģiona preferenciālā nodokļu politika,

                                             —

                                             atbrīvojums no zemes izmantošanas nodokļa vai nodokļa samazinājums,

                                             —

                                             vietējo nodokļu atlaides;

                                 v)

                                 ienākumi, kas ir norakstīti, izmantojot Netiešo nodokļu un importa tarifu programmas:

                                             —

                                             atbrīvojumi no PVN un importa tarifu atlaides par importētu iekārtu un tehnoloģiju izmantošanu,

                                             —

                                             atbrīvojumi no importa tarifiem tirdzniecības apstrādei;

                                 vi)

                                 valsts nodrošinātās preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu atlīdzību:

                                             —

                                             valsts nodrošinātais dabiskais kaučuks par neatbilstoši zemu atlīdzību,

                                             —

                                             valsts nodrošinātais sintētiskais kaučuks par neatbilstoši zemu atlīdzību,

                                             —

                                             valsts nodrošinātais oglekļa dioksīds par neatbilstoši zemu atlīdzību,

                                             —

                                             valsts nodrošināta neilona aukla par neatbilstoši zemu atlīdzību,

                                             —

                                             valsts nodrošinātā elektroenerģija par neatbilstoši zemu atlīdzību,

                                             —

                                             valsts nodrošināta zeme un zemes izmantošanas tiesības par neatbilstoši zemu atlīdzību.

               3.4.   Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: aizdevumi

                     (167)

                     Spriežot pēc četru izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu sniegtās informācijas, aizdevumus tām bija sniegušas 32 finanšu iestādes, kas atrodas ĶTR. No šīm 32 finanšu iestādēm 27 bija valstij piederošas bankas (37). Pārējās 5 finanšu iestādes bija privātpersonu īpašumā. Tomēr tikai trīs valstij piederošās bankas atbildēja uz konkrētās anketas jautājumiem, kaut arī Ķīnas valdībai iesniegtais pieprasījums attiecās uz visām finanšu iestādēm, kuras sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

               3.4.1.   Valstij piederošās bankas, kas darbojas kā valsts iestādes

                     (168)

                     Komisija pārbaudīja, vai valstij piederošās bankas darbojās kā valsts iestādes pamatregulas 3. panta un 2. panta b) punkta nozīmē. Šajā ziņā pārbaude, ko izmanto, lai noteiktu, vai valstij piederošs uzņēmums ir valsts iestāde, ir šāda (38): “Svarīgi, lai subjektam būtu piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkcijas, nevis veids, kā to panāk. Ir daudz veidu, kā valdība šaurā izpratnē var piešķirt subjektiem pilnvaras. Attiecīgi, lai pierādītu, ka konkrētam subjektam ir piešķirtas šādas pilnvaras, nozīme var būt dažādiem pierādījumiem. Pierādījums, ka subjekts faktiski īsteno valdības funkcijas, var kalpot par pierādījumu, ka tam ir vai ir bijušas piešķirtas valdības pilnvaras, jo īpaši, ja minētie pierādījumi liecina par ilgstošu un sistemātisku praksi. Tādējādi mēs uzskatām, ka pierādījums, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār kādu subjektu un tā darbību, konkrētos apstākļos ir uzskatāms par pierādījumu, ka attiecīgajam subjektam ir valdības pilnvaras un tas izmanto šīs pilnvaras valdības funkciju veikšanai. Tomēr uzsveram, ka, izņemot pilnvaru tiešu deleģēšanu ar tiesību aktu, ar to vien, ka starp subjektu un valdību šaurā izpratnē pastāv formāla saikne, visticamāk nepietiek, lai konstatētu, ka tam ir valdības pilnvaras. Tādējādi, piemēram, tikai fakts vien, ka valdība ir kāda subjekta vairākuma kapitāldaļu turētāja, neliecina, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār šā subjekta darbību, nemaz nerunājot par to, ka valdība tam būtu piešķīrusi valdības pilnvaras. Tomēr dažos gadījumos, ja pierādījumi liecina, ka par valdības kontroli liecina daudzveidīgas formālas norādes, un ir arī pierādījumi, ka šī kontrole tiek izmantota būtiski, tad šie pierādījumi ļauj secināt, ka attiecīgais subjekts īsteno valdības pilnvaras”. Šajā lietā secinājums, ka valstij piederošās bankas izmanto valdības pilnvaras, ir balstīts uz formālām norādēm par valdības kontroli un pierādījumiem, ka tā tiek izmantota būtiski.

                     (169)

                     Komisija ievāca informāciju par valsts īpašumtiesībām, kā arī formālas norādes par valdības kontroli pār valstij piederošajām bankām. Tā analizēja arī, vai kontrole tiek izmantota būtiski. Šim nolūkam Komisijai bija daļēji jāpaļaujas uz pieejamiem faktiem sakarā ar to, ka ĶV un valsts bankas atteicās sniegt pierādījumus par lēmumu pieņemšanas procesu, kas bija novedis pie preferenciāla aizdevuma piešķiršanas.

                     (170)

                     Lai veiktu šo analīzi, Komisija vispirms pārbaudīja informāciju par trim valstij piederošām bankām, kas bija atbildējušas uz konkrēto anketu jautājumiem, un ļāvušas veikt pārbaudi.

               3.4.1.1.   Sadarbība ar valstij piederošajām bankām

                     (171)

                     Šādas trīs valstij piederošas bankas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kuras tika pārbaudītas uz vietas: EXIM, ABC, un BOC.

               a)
               ĶV īpašumtiesības un formālas norādes par ĶV īstenotu kontroli

                     (172)

                     Pamatojoties uz saņemto informāciju, kas bija sniegta atbildēs uz anketas jautājumiem un kas tika iegūta pārbaudes apmeklējuma laikā, Komisija konstatēja, ka ĶV tieši vai netieši piederēja vairāk nekā 50 % kapitāldaļu katrā no šīm finanšu iestādēm.

                     (173)

                     Attiecībā uz formālām norādēm par valdības kontroli pār trim valstij piederošām bankām, Komisija tās visas kvalificēja kā “lielākās valstij piederošās finanšu iestādes”. Konkrēti Paziņojumā “Lielāko valstij piederošu finanšu iestāžu uzraudzības padomju iekšējie noteikumi” ir noteikts: “Šajos noteikumos minētās valstij piederošās finanšu iestādes ir valstij piederošas politikas bankas, komercbankas, finanšu aktīvu pārvaldības sabiedrības, vērtspapīru sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības u. c. (turpmāk – valstij piederošas finanšu iestādes), kurām Valsts padome ieceļ uzraudzības padomes”.

                     (174)

                     Lielāko valstij piederošu finanšu iestāžu uzraudzības padomes ieceļ saskaņā ar “Lielāko valstij piederošu finanšu iestāžu uzraudzības padomju iekšējiem noteikumiem”. Pamatojoties uz minēto iekšējo noteikumu 3. un 5. pantu, Komisija konstatēja, ka uzraudzības padomes locekļus ieceļ Valsts padome un uzraudzības padome tai atskaitās – tas liecina par valsts institucionālu kontroli pār valstij piederošo banku, kas sadarbojās, saimniecisko darbību. Papildus šīm vispārējām norādēm Komisija guva šādus konstatējumus attiecībā uz trim valstij piederošām bankām.

               EXIM

                     (175)

                        EXIM tika izveidota un darbojas saskaņā ar Valsts padomes pieņemto Paziņojumu par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī EXIM statūtiem. Saskaņā ar tās statūtiem, valsts nepastarpināti nominē EXIM vadību. Uzraudzības padomi ieceļ Valsts padome saskaņā ar “Pagaidu noteikumiem par uzraudzības padomēm galvenajās valsts finanšu institūcijās” (Valsts padomes dekrēts Nr. 282) un citiem likumiem un noteikumiem, un tā ir atbildīga Valsts padomes priekšā.

                     (176)

                     Statūtos arī minēts, ka EXIM partijas komitejai ir vadoša un politiska pamatvirziena loma, lai nodrošinātu, ka EXIM īsteno liela apmēra politiskus partijas un valsts uzdevumus. Partijas administratīvā funkcija ir integrēta visos korporatīvās pārvaldības aspektos.

                     (177)

                     Statūtos arī norādīts, ka EXIM uzdevums ir atbalstīt ārējās tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības attīstību, pārrobežu ieguldījumus, One Belt One Road iniciatīvu, sadarbību starptautiskās jaudas jomā un iekārtu ražošanā. Tās darbības jomā ietilpst īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumi, kuri apstiprināti un ir saskaņā ar valsts ārējās tirdzniecības un “iešanas ārpus” politiku, piemēram, eksporta kredīti, importa kredīti, tehnisko aizdevumu līgumi ārvalstu valūtā, ārvalstu ieguldījumu aizdevumi, Ķīnas valdības aizdevumi ārvalstu atbalstam un eksporta pircēju aizdevumi.

               ABC

                     (178)

                     Statūtu 137. pantā noteikts, ka Ķīnas valdībai kā galvenajai (79,62 %) kapitāldaļu turētājai ir pilnvaras iecelt visus direktoru padomes locekļus. Saskaņā ar statūtu 204. pantu tas attiecas arī uz uzraudzības padomi.

                     (179)

                     Turklāt saskaņā ar ABC statūtiem direktoru padome nosaka bankas stratēģiju, lemj par bankas budžetu, pieņem lēmumus par investīcijām, ieceļ bankas prezidentu un direktoru, padomes sekretāru, kā arī izveido un uzrauga bankas riska pārvaldības sistēmu. Šis nepilnīgais pienākumu saraksts ilustrē valsts iestāžu kontroli par ABC ikdienas darbību.

                     (180)

                     Komisija arī konstatēja, ka valstij piederošās finanšu iestādes, ieskaitot ABC un BOC, 2017. gadā ir grozījušas statūtus, lai palielinātu Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) nozīmi banku lēmumu pieņemšanā augstākajā līmenī.

                     (181)

                     Šie jaunie statūti paredz, ka:

                     (182)

                     direktoru padomes priekšsēdētājs ir tā pati persona, kas partijas komitejas sekretārs;

                     (183)

                     ĶKP uzdevums ir nodrošināt un uzraudzīt to, kā banka īsteno ĶKP un valsts politiku un nostādnes, kā arī vadīt un uzraudzīt personāla (t. sk. augstākā līmeņa vadītāju) iecelšanu amatā; un

                     (184)

                     Direktoru padome uzklausa partijas komitejas atzinumus par visiem svarīgajiem lēmumiem, kas jāpieņem.

               BOC

                     (185)

                     Statūtu 125. pantā noteikts, ka Ķīnas valdībai kā galvenajai (64,63 %) kapitāldaļu turētājai ir pilnvaras iecelt direktoru padomē gan izpilddirektorus, gan direktorus bez izpildpilnvarām.

                     (186)

                     Turklāt saskaņā ar BOC statūtiem direktoru padome cita starpā nosaka finanšu iestāžu stratēģiskos principus, darījumdarbības plānus un galvenos investīciju plānus, ieceļ vai atlaiž no amata augstākā līmeņa darbiniekus, piemēram, prezidentu, direktoru padomes sekretāru, viceprezidentu un citus augstākā līmeņa vadītājus. Direktoru padome kapitāldaļu turētāju sapulcēs arī lemj par lēmumu īstenošanu, kā arī apstiprina korporatīvās pārvaldības politiku. Šis nepilnīgais pienākumu saraksts ilustrē valsts iestāžu kontroli par BOC ikdienas darbību.

                     (187)

                     Turklāt jaunie nosacījumi attiecībā uz ĶKP lomu, kas minēti iepriekš 181. apsvērumā, attiecas arī uz BOC.

               b)
               Pierādījumi, kas liecina, ka valdība īstenojusi būtisku kontroli pār minēto iestāžu darbību

                     (188)

                     Komisija arī ievāca informāciju par to, vai ĶV īsteno būtisku kontroli pār triju valstij piederošo banku darbību attiecībā uz to aizdošanas politiku riska novērtējumu gadījumos, kad tās sniegušas aizdevumus riepu ražošanas nozarei. Šajā sakarā tika ņemti vērā šādi dokumenti:

                                 —

                                 ĶTR Likuma par komercbankām (“Banku likums”) 34. pants,

                                 —

                                 Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants (īsteno Ķīnas Tautas banka (People's Bank of China)),

                                 —

                                 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plāna 4. nodaļa,

                                 —

                                 Lēmums Nr. 40,

                                 —

                                 riepu rūpniecības politikas dokumenta preambula,

                                 —

                                 Ķīnas baku uzraudzības komisijas (“CBRC”) īstenošanas pasākumi attiecībā uz Administratīvajiem licencēšanas jautājumiem Ķīnas finansētajām komercbankām (CBRC nolikums [2017] Nr. 1),

                                 —

                                    CBRC īstenošanas pasākumi attiecībā uz administratīvajiem licencēšanas jautājumiem ārvalstu finansētajām komercbankām (CBRC Rīkojums [2015] Nr. 4),

                                 —

                                 administratīvie pasākumi direktoru un vecāko darbinieku kvalifikācijai banku sektora finanšu iestādēs (CBRC [2013] Nr. 3).

                     (189)

                     Iepazīstoties ar minētajiem reglamentējošajiem dokumentiem, Komisija konstatēja, ka ĶTR finanšu iestādes darbojas tādā tiesiskajā vidē, kas kopumā liek finanšu iestādēm, pieņemot finanšu lēmumus, tos pielāgot ĶV rūpniecības politikas mērķiem tālāk izklāstīto iemeslu dēļ.

                     (190)

                     Attiecībā uz EXIM tās sabiedriskās politikas pilnvaras ir noteiktas paziņojumā par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī kā arī EXIM statūtos.

                     (191)

                     Vispārīgi 34. pants Banku likumā, kas attiecas uz visām finanšu iestādēm, kuras darbojas Ķīnā, paredz, ka “komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes”. Lai gan Banku likuma 4. pantā ir noteikts: “Komercbankas likumā noteiktajā kārtībā veic uzņēmējdarbību, kurā neiejaucas neviena struktūra vai privātpersona. Komercbankas neatkarīgi uzņemas civiltiesisko atbildību ar visu savu juridiskās personas mantu.”, izmeklēšana parādīja, ka Banku likuma 4. pants tiek piemērots, ievērojot Banku likuma 34. pantu, t. i., ja valsts noteikusi sabiedrisko politiku, tad bankas to īsteno un ievēro valsts norādījumus.

                     (192)

                     Turklāt Vispārīgo noteikumu par aizdevumiem 15. pants paredz: “Saskaņā ar valsts politiku attiecīgie departamenti var subsidēt aizdevumu procentus ar mērķi veicināt konkrētu nozaru izaugsmi un dažu teritoriju ekonomisko attīstību.”

                     (193)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas ĶV norādīja, ka Komisija ir nepareizi interpretējusi Banku likuma 34. pantu. 34. pants nebūtu jālasa atsevišķi, un 4. pantam, kas ir daļa no Vispārīgajiem noteikumiem, ir vispārēja ietekme uz pārējiem tiesību aktu pantiem. Tomēr šīs izmeklēšanas rezultāti (kā arī Komisijas konstatējumi iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu subsīdiju programmu) (39) neatbalstīja apgalvojumu, ka bankas, pieņemot lēmumus par aizdevumiem, neņem vērā valdības politiku un plānus. Tā toties apstiprina pretējo, kā aprakstīts tālāk 202.–206. apsvērumā. Tāpēc Komisija konstatēja, ka Banku likuma 4. pants neliedz komercbankām ņemt vērā valsts rūpniecības politiku un plānus.

                     (194)

                     ĶV arī lūdza ignorēt Vispārējo noteikumu par aizdevumiem 15. pantu, jo tas tika izveidots vairāk nekā pirms 20 gadiem un ilgstoši ir saglabājies neizmantots. Tomēr ĶV vienlaikus atzina, ka Vispārējie noteikumi par aizdevumiem vēl nav tikuši oficiāli atcelti. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tās atsauce uz Vispārējiem noteikumiem par aizdevumiem saglabājama spēkā.

                     (195)

                     Kā skaidrots 3.1. sadaļā, valsts rūpniecības politiku nosaka, veicot centralizētu plānošanu. Attiecībā uz riepu ražošanas nozari 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plāna 5. nodaļā ir paredzēts “stiprināt saikni starp finanšu, nodokļu, tirdzniecības un rūpniecības politiku. Īstenot banku un uzņēmumu sadarbības un ražošanas sadarbības politiku. Stiprināt finansiālo atbalstu galvenajiem uzņēmumiem un galvenajiem projektiem. Izmantot esošos īpašos kapitāla kanālus (īpašus projektus un fondus utt.), Lai turpinātu atbalstīt rūpniecības modernizāciju un tehnisko atjaunotni.”

                     (196)

                     Turklāt riepu rūpniecības politika “kalpo par pamatu visiem attiecīgajiem departamentiem” attiecībā uz “kredītu finansējumu šādiem riepu rūpniecības projektiem”.

                     (197)

                     Līdzīgi Lēmumā Nr. 40 visām finanšu iestādēm uzdots sniegt kreditēšanas atbalstu tieši “atbalstāmajiem” projektiem. Kā jau skaidrots 3.1. sadaļā, riepu ražošanas nozares projekti ietilpst “atbalstāmo” projektu kategorijā. Tādējādi Lēmums Nr. 40 apliecina iepriekš konstatēto par Banku likumu, ka bankas īsteno valdības pilnvaras preferenciālas kreditēšanas veidā.

                     (198)

                     Atbildot uz informācijas dokumentu, ĶV komentēja, ka Lēmums Nr. 40 pieļauj tikai kredīta atbalstu, ja tas ir balstīts uz kredītreitingu un kredītu sniegšanas principiem. Komisija atzina, ka tā paša lēmuma 17. un 18. pants arī liek bankām ievērot kredītu sniegšanas principus. Tomēr, kā sīkāk paskaidrots tālāk 202.–206. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas laikā nevarēja konstatēt, ka tas darīts praksē.

                     (199)

                     Komisija arī konstatēja, ka Ķīnas Banku un regulatīvajai komisijai (“CBRC”) ir tālejoša ietekme attiecībā uz apstiprināšanu visos ĶTR dibināto (tostarp privātu un ārvalstu finanšu iestāžu) finanšu iestāžu pārvaldes aspektos, kā piemēram: (40)

                                 —

                                 visu finanšu iestāžu vadītāju iecelšanas apstiprināšana gan centrālo biroju līmenī, gan vietējo filiāļu līmenī. CBRC apstiprinājums ir nepieciešams, lai pieņemtu darbā visus vadības līmeņa darbiniekus, sākot no augstākā līmeņa amata vietām līdz filiāļu vadītājiem un ietver pat ārvalstu filiālēs ieceltos vadītājus, kā arī vadītājus, kas atbildīgi par atbalsta funkcijām (piemēram, IT vadītājus); un

                                 —

                                 ārkārtīgi garš saraksts ar administratīvajiem apstiprinājumiem, tostarp apstiprinājumi filiāļu izveidei, jaunu uzņēmējdarbības virzienu uzsākšanai vai jaunu preču pārdošanai, bankas statūtu maiņai, lai pārdotu vairāk nekā 5 % akciju, kapitāla palielināšanai, juridiskās adreses maiņai, organizācijas formas maiņai, utt.

                     (200)

                     Banku likums ir juridiski saistošs. Piecgades plāna un Lēmuma Nr. 40 obligātais raksturs ir konstatēts 3.1. sadaļā. CBRC normatīvo dokumentu obligātais raksturs izriet no Banku regulatīvās iestādes pilnvarām. Citu dokumentu obligāto raksturu pierāda uzraudzības un novērtēšanas klauzulas, kuras tās satur.

                     (201)

                     Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka ĶV izveidojusi normatīvu satvaru, kas jāievēro vadītājiem un uzraugiem, ko iecēlusi ĶV un kas atskaitās ĶV. Tāpēc ĶV, lai īstenotu būtisku kontroli pār triju valstij piederošo banku, kuras sadarbojās, vadību, kad tās sniedz aizdevumus riepu ražošanas nozarei, balstījās uz minēto normatīvo satvaru.

                     (202)

                     Pamatojoties uz konkrētiem aizdevumiem, Komisija vēlējās iegūt arī konkrētu pierādījumu tam, ka tiek īstenota būtiska kontrole. Pārbaudes apmeklējuma laikā trīs sadarbībā iesaistītās valsts bankas palika pie viedokļa, ka, piešķirot konkrētos aizdevumus, tās izmantojušas sarežģītas kredītriska novērtēšanas politiku un modeļus. Pārbaudes apmeklējuma laikā ĶV, ABC un BOC pārstāvji arī norādīja, ka pēdējos divos gados ir samazinājuši savu kredītriska darījumu vispārējo vērtību attiecībā uz riepu ražošanas nozari, jo ir atklājuši dažas problēmas saistībā ar jaudas pārpalikumu šajā nozarē.

                     (203)

                     Tomēr netika sniegti nekādi konkrēti piemēri attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Trīs valsts īpašumā esošās bankas, kas sadarbojās, atteicās sniegt informāciju, tostarp to īpašos kredītriska novērtējumus, kas saistīti ar izlasē iekļautajām sabiedrībām regulatīvu un līgumisku iemeslu dēļ, lai gan Komisija tiem bija nosūtījusi izlasē iekļauto uzņēmumu rakstisku piekrišanu, atsakoties no konfidencialitātes tiesībām.

                     (204)

                     Konkrētu pierādījumu par kredītspējas novērtējumiem nebija, tāpēc Komisija novērtēja vispārējo tiesisko vidi, kā jau izklāstīts 188.–201. apsvērumā, kā arī trīs valstij piederošo banku, kuras sadarbojās, rīcību saistībā ar aizdevumiem, kuri tika sniegti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Pārbaudes apmeklējuma laikā šī rīcība bija pretstatā oficiālajai nostājai, jo praksē tās nerīkojās pamatojoties uz rūpīgiem tirgus riska novērtējumiem.

                     (205)

                     Pārbaudes apmeklējumi atklāja, ka ar vienu izņēmumu, kas attiecas uz konkrētiem aizdevumiem ārvalstu valūtā, četrām izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupām aizdevumi sniegti ar procentu likmēm, kas ir tuvas Ķīnas Tautas bankas (“PBOC”) standarta procentu likmēm, neatkarīgi no uzņēmumu finansiālā un kredītriska stāvokļa. Tādējādi, salīdzinot ar likmi, kas atbilst četru izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju riska profilam, sniegto aizdevumu likmes bija zemākas par tirgus likmēm. Turklāt izlasē iekļautie uzņēmumi bija saņēmuši atjaunojamus aizdevumus, kuri nodrošina iespēju aizdevuma termiņa beigās atmaksāto kapitālu nekavējoties aizstāt ar jaunu kapitālu no jauniem aizdevumiem. Divu izlasē iekļauto uzņēmumu grupu gadījumā maksājumu grafiki tika pārstrukturēti vai parādi tika atcelti vispārībā finanšu grūtību dēļ.

                     (206)

                     Komisija secināja arī, ka trīs valstij piederošas bankas, kas darbojās, nav vienmēr paziņojušas valsts centrālajam kredītu reģistram par aizdevumiem, par kuriem bankām būtu bijis jāziņo kā par “normai neatbilstošiem”. Pienākums paziņot par šādiem “normai neatbilstošiem aizdevumiem” jāpilda jo īpaši tad, kad aizdevumi ir pārstrukturēti, ja aizņēmējs nav pildījis maksājumu saistības vai ja sniegti atjaunojamie aizdevumi. Šādi gadījumi konstatēti visām četrām izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupām. Atbilstoši CBRC“Pamatnostādnēm par aizdevumu klasifikāciju pēc riska” visi šie gadījumi būtu bijuši jānorāda centrālajā kredītreģistrā. Tā kā finanšu iestādes nebija to paziņojušas, tad centrālais kredītreģistrs rada nepareizu priekšstatu par uzņēmumu kredītsituāciju, jo kredītreģistrs neparāda reālo uzņēmuma kredītspēju. Tādējādi, pat ja finanšu iestādei būtu bijis jāpiemēro uz tirgu balstīts riska novērtējums, tas būtu bijis darīts, pamatojoties uz neprecīzu informāciju.

                     (207)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka ĶV īsteno būtisku kontroli pār triju valstij piederošo banku vadību attiecībā uz šo banku aizdošanas politiku riska novērtējumu gadījumos, kad tās sniegušas aizdevumus riepu ražošanas nozarei.

               c)
               Secinājumi par finanšu iestādēm, kuras sadarbojās

                     (208)

                     Komisija konstatēja, ka trīs valstij piederošās finanšu iestādes, kuras sadarbojās, faktiski īsteno iepriekš izklāstīto tiesisko regulējumu, riepu nozarē īstenodamas valdības funkcijas un tādējādi darbodamās kā valsts iestādes nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, ko lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un PTO judikatūru.

               3.4.1.2.   Valstij piederošo banku nesadarbošanās

                     (209)

                     Kā jau izklāstīts 3.2. sadaļā, neviena no citām valstij piederošām bankām, kas bija sniegusi aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, neatbildēja uz speciālo anketu. Tādējādi atbilstoši 127.–136. apsvēruma secinājumiem Komisija nolēma izmantot pieejamos faktus, lai noteiktu, vai minētās valstij piederošas bankas atzīstamas par valsts iestādēm.

                     (210)

                     Antisubsidēšanas izmeklēšanā par dažu karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā vai cita veida leģētā tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (41), Komisija konstatēja, ka sekojošas bankas, kas bija devušas aizdevumus četrām izmeklēšanas izlasē iekļautajām ražotāju-eksportētāju grupām, daļēji vai pilnībā piederēja valstij vai valsts juridiskām personām: China Development Bank, China Construction Bank, Industrial and Commercial Bank of China, Bank of Communications, China Everbright Bank, Postal Savings Bank, China Merchants Bank, Shanghai Pudong Development Bank, China Industrial Bank, Shenyang Rural Commercial Bank, Bank of Shanghai, Ningbo Bank, China CITIC Bank, China Guangfa Bank, China Bohai Bank, Huaxia Bank.

                     (211)

                     Izmantojot publiski pieejamu informāciju, piemēram, informāciju banku tīmekļa vietnēs, gada pārskatus, informāciju, kas pieejama banku direktorijos vai internetā, Komisija arī konstatēja, ka tālāk minētās bankas, kuras sniegušas aizdevumus četrām izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupām, pilnībā vai daļēji piederēja valstij vai valstij piederošām juridiskām personām:

                                 Bankas nosaukums

                                 Informācija par īpašumtiesību struktūru

                                    Hankou Bank

                                 vismaz 34,86 % akciju turētājas ir valstij piederošas struktūras

                                    Hubei Bank

                                 vismaz 42,55 % akciju turētājas ir vietējās iestādes un valstij piederoši uzņēmumi (VPU)

                                    Huishang Bank

                                 galvenokārt valstij piederoša, kuras akcijas ir izkliedētas starp daudziem VPU un struktūrām, kas saistītas ar vietējām iestādēm

                                    Dongying Bank

                                    Dongying City Bureau of Finance pieder 20,88 % un Dongying State-owned Assets Operation Co., Ltd. – 11,14 %

                                    Bank of Tianjin

                                 vismaz 40,2 % akciju turētājas ir vietējās iestādes un VPU

                                    Bank of Kunlun

                                 pieder uzņēmumam China National Petroleum Corporation (VPU)

                                    Shanghai Rural Commercial Bank

                                 VPS akcijas veido 35,52 % no akciju kapitāla

                                    China Industrial International Trust Limited

                                 bankas Industrial Bank meitasuzņēmums, par kuru antisubsidēšanas izmeklēšanā par HRF
                                     (42) tika konstatēts, ka tas pieder valstij

                                    Daye Trust Co., Ltd.

                                 uzņēmuma China Orient Asset Mgt Co. Ltd meitasuzņēmums (valstij piederoša aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība)

                                    Sinotruk Finance Co., Ltd.

                                 pieder uzņēmumam Sinotruk (VPU)

                     (212)

                     Bez tam apstākļos, kad no attiecīgajām finanšu iestādēm netika saņemta konkrēta informācija, kas liecinātu par pretējo, Komisija to pašu iemeslu dēļ, kas jau izklāstīti 3.4.1.1. sadaļā, konstatēja, ka formālās norādes liecina par ĶV īpašumtiesībām un kontroli. Konkrēti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, tiek pieņemts, ka valstij piederošo banku, kas nesadarbojās, vadītājus un uzraugus ieceļ ĶV un tie atskaitās ĶV tādā pašā veidā kā triju valstij piederošo banku, kas sadarbojās, vadītāji un uzraugi.

                     (213)

                     Attiecībā uz būtiskas kontroles īstenošanu Komisija uzskatīja, ka konstatējumus par trim finanšu iestādēm, kuras sadarbojās un izmeklēšanas periodā četrām izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām bija sniegušas ievērojamu daļu aizdevumu (no 30 % līdz 50 % atkarībā no uzņēmuma), var uzskatīt par reprezentatīviem arī attiecībā uz valstij piederošām finanšu iestādēm, kuras nesadarbojās. Uz tām tieši tāpat attiecas normatīvais satvars, kas analizēts iepriekš 3.4.1.1. sadaļas b) punktā. Negūstot norādes par pretējo un pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem, attiecībā uz tām ir tikpat pamatoti atzīt, ka nav konkrētu pierādījumu par kredītspējas izvērtēšanu, kā attiecībā uz trim valstij piederošajām bankām, kas sadarbojās, tādējādi uz tām tieši tāpat attiecas iepriekš 3.4.1.1. sadaļas b) punktā minētā normatīvā satvara konkrētās piemērošanas analīze.

                     (214)

                     Turklāt Komisija novēroja, ka lielākajā daļā aizdevumu līgumu, kurus Komisija bija ieguvusi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bija līdzīgi nosacījumi un ka aizdevumu likmes, kas vairumā gadījumu bija saskaņotas, bija līdzīgas un daļēji pārklājās ar likmēm, ko piedāvāja trīs valstij piederošās bankas, kuras sadarbojās.

                     (215)

                     Tāpēc Komisija uzskatīja, ka konstatējumi par trim valstij piederošajām bankām, kas sadarbojās, ir saskaņā ar pamatregulas 28. pantu pieejamie fakti, lai izvērtētu pārējās valstij piederošās bankas, jo šo triju finanšu iestāžu līdzība aizdevumu nosacījumu un aizdošanas likmju ziņā un reprezentativitāte bija pārbaudīta.

                     (216)

                     Ņemot to vērā, Komisija secināja, ka pārējās valstij piederošās bankas, kas sniedz aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, ir valsts iestādes pamatregulas 3. panta un 2. panta b) punkta nozīmē.

               3.4.1.3.   Secinājumi par valstij piederošām finanšu iestādēm, kuras sadarbojās

                     (217)

                     Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija konstatēja, ka visas valstij piederošās Ķīnas finanšu iestādes, kas bija sniegušas aizdevumus četrām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās, grupām ir valsts iestādes pamatregulas 3. panta un 2. panta b) punkta nozīmē.

                     (218)

                     Turklāt, pat ja valstij piederošās finanšu iestādes neuzskatītu par valsts iestādēm, Komisija konstatēja, ka tās uzskatāmas par tādām, kam ĶV uzticējusi vai ko ĶV norīkojusi veikt funkcijas, kas parasti ir valdības kompetencē pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē to pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti tālāk 220.–223. apsvērumā. Tādējādi katrā ziņā to darbība tiktu saistīta ar ĶV.

               3.4.2.   Funkciju uzticēšana un norīkošana tās veikt privātām finanšu iestādēm

                     (219)

                     Pēc tam Komisija pievērsās pārējām finanšu iestādēm. Šādas piecas finanšu iestādes tika uzskatītas par privātā īpašumā esošām, pamatojoties uz konstatējumiem, kas tika noteikti HRF lietā (43), un kurus papildināja arī publiski pieejama informācija: JPMorgan Chase Bank (Ķīna), HSBC, Ping An Bank, Bank of Qingdao, Bank of Beijing. Komisija analizēja, vai šīm finanšu iestādēm Ķīnas valdība bija uzticējusi vai norīkojusi riepu ražošanas nozarē piešķirt subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē.

                     (220)

                     PTO Apelācijas institūcija atzinusi, ka situācijas, kad valdība nodod atbildību privātai organizācijai, ir uzskatāmas par “uzticēšanu”, savukārt uz situācijām, kad valdība īsteno savu varu pār privātu organizāciju, attiecināms apzīmējums “norīkošana” (44). Abos gadījumos valdība izmanto privātu organizāciju par starpnieci finansiāla ieguldījuma veikšanai, un “lielākoties ir paredzams, ka uzticēšana privātai organizācijai vai privātas organizācijas norīkošana būs saistīta ar zināmiem draudiem vai pamudinājumiem (45)”. Tajā pašā laikā iv) punkts neļauj dalībniekiem uzlikt kompensācijas pasākumus produktiem “kad vien valdība īsteno savas vispārējās regulatīvās pilnvaras” (46), vai kas valdības iejaukšanās “var vai nevar izraisīt noteiktu rezultātu vienkārši balstoties uz konkrētajiem faktiskajiem apstākļiem un tirgus dalībnieku brīvas izvēles īstenošanu” (47). Tā vietā uzticēšana un norīkošana nozīmē “aktīvāku valdības rīcību, nevis tikai veicināšanas pasākumus (48)”.

                     (221)

                     Komisija ņēma vērā, ka riepu ražošanas nozares normatīvais satvars, kas minēts iepriekš 188.–201. apsvērumā, attiecas uz visām finanšu iestādēm ĶTR, t. sk. privātajām finanšu iestādēm. To ilustrē fakts, ka Banku likums un dažādi CBRC rīkojumi attiecas uz visām Ķīnas finansētajām un ārvalstu investīciju bankām, kuras pārvalda CBRC.

                     (222)

                     Turklāt pārbaudes apmeklējumos izlasē iekļautajos uzņēmumos tika atklāts, ka lielākajā daļā aizdevumu līgumu, kurus Komisija bija ieguvusi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bija līdzīgi nosacījumi un ka aizdevumu likmes, ko piedāvāja privātās finanšu iestādes, bija līdzīgas un daļēji pārklājās ar likmēm, ko piedāvāja publiskajam sektoram piederošas finanšu iestādes.

                     (223)

                     No privātajām finanšu iestādēm netika saņemta citāda informācija, tāpēc Komisija secināja, ka attiecībā uz riepu ražošanas nozari visām finanšu iestādēm (ieskaitot privātās finanšu iestādes), kuras darbojās Ķīnā CRBC uzraudzībā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē riepu ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un sniegt aizdevumus ar preferenciālām likmēm.

                     (224)

                     Saskaņā ar šo konstatējumu Komisija attiecībā uz Hankook Group konstatēja, ka normatīvais satvars netika piemērots dažām ārvalstniekiem piederošām finanšu iestādēm, kuras sniegušas aizdevumus Hankook Group. Patiesi, tās neatradās CBRC pārraudzībā, jo tās atradās ārpus ĶTR un nodrošināja ārvalstu aizdevumus ārvalstu valūtā. Tāpēc Komisija secināja, ka valsts nav uzticējusi vai neuzliek pienākumus šīm finanšu iestādēm pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta 1. ievilkuma nozīmē.

                     (225)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas gan ĶV, gan Hankook Group apgalvoja, ka privātās finanšu iestādes, t. sk. JPMorgan Chase Bank (Ķīna), nevar uzskatīt par tādām, kurām būtu uzticēts īstenot ĶV funkcijas, un kuras ĶV vadītu pamatregulas 3. panta 1) panta a) punkta iv) apakšpunkta nozīmē, sniedzot aizdevumus ar atvieglotiem tarifiem. Tie apgalvoja, ka divi noteikumi, kas regulē CBRC, un kas minēti iepriekš 188. un 199. apsvērumā, ir kopīgi visām regulējošajām banku iestādēm un atspoguļo Bāzeles Banku uzraudzības komitejas ieteiktos pamatprincipus efektīvai banku uzraudzībai. Turklāt Hankook Group apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis analizēt faktiskos apstākļus katrā atsevišķajā gadījumā par katru finanšu iestādi, nevis atsaukties uz normatīvo satvaru kopumā.

                     (226)

                     Komisija noraidīja šos apgalvojumus, jo CBRC īstenotā uzraudzība un apstiprinājumi pārsniedz Bāzeles Banku uzraudzības komitejas ieteiktos banku uzraudzības pamatprincipus. Saskaņā ar Bāzeles Banku uzraudzības komitejas normatīvo satvaru primārā atbildība par uzraudzību, vai kapitāla līmeņi ir pietiekami attiecībā uz riskiem, nepārprotami ir pašai bankas vadībai. Uzraudzības iestāžu loma ir pārskatīt un novērtēt iekšējos procesus, kontroli un riska pārvaldību, kurus iedibinājušas pašas bankas. Bāzeles Banku uzraudzības komitejas efektīvas banku uzraudzības pamatprincipi skaidri norāda, ka “uzsvaram banku iestāžu pārbaudēs jābūt virzītam uz bankas riska pārvaldības un kontroles kvalitāti, un tas nedrīkst izraisīt to, ka uzraudzības iestādes darbojas kā bankas vadība”.

                     (227)

                     Tomēr, kā jau paskaidrots iepriekš 199. apsvērumā, CBRC apstiprināšana ir vajadzīga, lai pieņemtu darbā ne tikai augstākā līmeņa vadību bankas galvenajā mītnē, bet arī visos vadības līmeņos, pat attiecībā uz ārvalstu filiālēs ieceltajiem vadītājiem, kā arī vadītājiem, kas atbild par atbalsta funkcijām (piem., attiecībā uz IT vadītājiem); kā arī, administratīvie apstiprinājumi ir nepieciešami pat nelielām izmaiņām, piemēram, pārdodot vairāk nekā 5 % bankas akciju, vai mainot juridisko adresi. Faktiski Bāzeles Banku uzraudzības komiteja tikai nosaka, ka uzraudzības iestādei ir tiesības pārskatīt, noraidīt un piemērot piesardzības noteikumus attiecībā uz priekšlikumiem nodot būtiskas īpašumtiesības vai kontrolējošās intereses. Pēc Komisijas domām, uz šādām darbībām drīzāk attieksies bankas vadības pienākumi, bez vajadzības pēc apstiprinājuma no uzraudzības iestādes, ievērojot Bāzeles Banku uzraudzības komitejas efektīvas banku uzraudzības pamatprincipus.

                     (228)

                     Turklāt normatīvais satvars, kas attiecas uz visām Ķīnas bankām, ir daudz plašāks, nevis tikai divi CBRC reglamentējošie noteikumi, kas norādīti iepriekš 188. apsvērumā, un viss regulatīvo dokumentu kopums ir juridiski saistošs, kā paskaidrots iepriekš 200. apsvērumā, un tādējādi tiem ir lielāka nozīme nekā tikai veicināšana. Turklāt pārbaudes apmeklējumos izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neatklājās būtiskas atšķirības starp privāto finanšu iestāžu un valsts finanšu iestāžu izsniegto aizdevumu nosacījumiem un likmēm.

                     (229)

                     Visbeidzot, Komisija norādīja, ka, neskatoties uz tās skaidri pausto prasību, JPMorgan Chase Bank (Ķīna) nolēma šajā izmeklēšanā nesadarboties. Tāpēc Komisijai nebija iespējams izmeklēt faktiskos apstākļus individuāli, ciktāl tas attiecās uz JPMorgan Chase Bank (Ķīna).

                     (230)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hankook Group atkārtoti pauda piezīmes par uzticēšanu un norīkošanu JPMorgan Chase Bank (“Ķīna”) sakarā, jo īpaši norādot uz to, ka Hankook Group būtu varējis prasīt, lai banka sadarbojas, ja būtu zinājis, ka bankai ir jāsadarbojas izmeklēšanā. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka ražotājiem eksportētājiem nosūtītajā anketā jau ir prasīts, lai uzņēmums iesniegtu bankas atļauju, lai Komisija varētu pārskatīt finanšu iestādēm sniedzamo informāciju. Publiski pieejamajos lietas materiālos bija pieejama informācijas apmaiņa starp ĶV un Komisiju par finanšu iestāžu sadarbību, un JPMorgan Chase Bank (Ķīna) nesadarbošanās uzņēmumam tika izpausta informācijas dokumentā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis arguments nav pamatots.

               3.4.3.   Īpašas iezīmes

                     (231)

                     Kā parādīts 188.–201. apsvērumā, vairāki juridiskie dokumenti, kas ir konkrēti vērsti uz riepu ražošanas nozares uzņēmumiem, dod rīkojumus finanšu iestādēm sniegt aizdevumus ar preferenciālām likmēm riepu ražošanas nozarei. Pamatojoties uz minētajiem dokumentiem, redzams, ka finanšu iestādes sniegušas vienīgi preferenciālus aizdevumus ierobežotam skaitam nozaru/uzņēmumu, kuri atbilst ĶV attiecīgajai politikai.

                     (232)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārēji pieejamas, bet ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Turklāt neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, ka šie preferenciālie aizdevumi tiek balstīti uz objektīviem kritērijiem vai nosacījumiem pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

               3.4.4.   Ieguvums un subsīdijas summas aprēķināšana

                     (233)

                     Pēc tam Komisija aprēķināja kompensējamās subsīdijas summu. Lai veiktu šo aprēķinu, tā novērtēja ieguvumu, kas izmeklēšanas periodā piešķirts saņēmējiem. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta b) punktu saņēmējam piešķirtais ieguvums ir starpība starp procentu summu, ko uzņēmums maksā par valsts aizdevumu, un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgu komerciālu aizņēmumu, kuru tas faktiski varēja saņemt tirgū.

                     (234)

                     Šajā ziņā Komisija novēroja vairākas Ķīnas riepu tirgus īpatnības. Kā jau skaidrots 3.4.1.–3.4.3. sadaļā, Ķīnas finanšu iestāžu sniegtie aizdevumi liecina par ievērojamu valdības iejaukšanos un neatspoguļo likmes, kādas tiktu noteiktas funkcionējošā tirgū.

                     (235)

                     Izlasē iekļautās uzņēmumu grupas atšķiras to vispārējā finansiālā stāvokļa ziņā. Izmeklēšanas periodā katrs no tiem saņēma dažādu veidu aizdevumus ar atšķirībām, piemēram, tā termiņa, nodrošinājuma, garantiju un citu saistītu nosacījumu ziņā. Šo abu iemeslu dēļ katram uzņēmumam, spriežot pēc tā saņemtajiem aizdevumiem, bija citādā vidējā procentu likme.

                     (236)

                     Lai atspoguļotu šīs īpatnības, Komisija individuāli novērtēja katras izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas finansiālo stāvokli. Šajā sakarā Komisija izmantoja aprēķinu metodiku preferenciāliem aizdevumiem, kas noteikta antisubsidēšanas izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (49) un izskaidrota tālāk minētajos apsvērumos. Rezultātā Komisija aprēķināja ieguvumu no preferenciālās aizdošanas prakses individuāli katrai izlasē iekļautajai ražotāju eksportētāju grupai un attiecināja ieguvumu uz attiecīgo ražojumu.

               3.4.4.1.   Kredītreitingi

                     (237)

                     Antisubsidēšanas izmeklēšanā par ĶTR izcelsmes karsti velmētu plakanu tēraudu ražojumiem Komisija jau ir konstatējusi, ka iekšzemes kredītreitingi, kas piešķirti Ķīnas uzņēmumiem, nav ticami, pamatojoties uz Starptautiskā Valūtas fonda (50) publicēto pētījumu, kurā parādīta neatbilstība starp starptautiskajiem un Ķīnas kredītreitingiem kopā ar izmeklēšanas konstatējumiem attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Patiešām, atbilstoši SVF datiem, vietējās kredītreitingu aģentūras vairāk nekā 90 % ķīniešu obligācijām izsniedz vērtējamus no AA līdz AAA. Tas nav salīdzināms ar citiem tirgiem, piemēram, ES vai ASV. Piemēram, mazāk nekā 2 % uzņēmumu saņem šādus augstākā līmeņa reitingus ASV tirgū. Tādējādi Ķīnas kredītreitingu aģentūras ir lielā mērā novirzītas uz reitingu skalas augstāko līmeni. Tām ir ļoti plaša vērtējuma skala un tie parasti apvieno obligācijas no ievērojami atšķirīgiem saistību neizpildes riskiem vienā plaša reitinga kategorijā (51).

                     (238)

                     Turklāt ārvalstu reitinga aģentūras, piemēram, Standard and Poor's un Moody's, parasti piemēro pieaugumu virs emitenta sākotnējā kredītreitinga, pamatojoties uz uzņēmuma stratēģiskās nozīmes novērtējumu Ķīnas valdībai un jebkuras netiešās garantijas spēku, kad tās novērtē Ķīnas obligācijas, kas izdotas ārzemēs (52). Piemēram, aģentūra Fitch, ja iespējams, skaidri norāda, ka šādas garantijas ir galvenais virzītājspēks, kas balsta Ķīnas uzņēmumu kredītreitingu (53).

                     (239)

                     Izmeklēšanas laikā Komisija atrada papildu informāciju, kas papildināja šo analīzi. Vispirms Komisija noteica, ka valsts var īstenot noteiktu ietekmi kredītreitingu tirgū. Saskaņā ar diviem 2016. gadā publicētajiem pētījumiem, Ķīnas tirgū darbojas aptuveni 12 kredītreitingu aģentūras, no kurām lielākā daļa ir valsts īpašumā. Kopumā 60 % visu to uzņēmumu obligāciju, kuriem piešķirts kredītreitings Ķīnā, bija novērtējusi valstij piederoša kredītreitingu aģentūra (54).

                     (240)

                     ĶV apstiprināja, ka izmeklēšanas periodā Ķīnas obligāciju tirgū darbojušās 12 kredītreitingu aģentūras, no kurām 10 bijušas vietējās kredītreitingu aģentūras, t. sk. Global Credit Rating Co. Ltd, Shanghai Brilliance Credit Rating & Investors Service Co. Ltd, Golden Credit Rating International Co. Ltd, China Chengxin Securities Rating Co. Ltd, Pengyuan Credit Rating Co. Ltd, Shanghai Fareast Credit Rating Co., Ltd, China Bond Rating Co. Ltd, China Securities Index Co. Ltd, Shanghai Credit Information Services Co. Ltd. Darbojušās arī 2 Ķīnas un ārvalstu kopuzņēmumu kredītreitinga aģentūras, proti, China Lianhe Credit Rating Co. Ltd, and China Chengxin International Credit Rating Co.,Ltd.

                     (241)

                     Otrkārt, Ķīnas kredītreitingu tirgū nav pieejamas brīvas ieejas. Tas būtībā ir slēgts tirgus, jo kredītreitinga aģentūrām ir jātiek apstiprinātām Ķīnas vērtspapīru regulēšanas komisijā (“CSRC”) vai PBOC, pirms tās var sākt darbību (55). Izmeklēšanas periodā ārvalstu kredītreitingu aģentūrām netika atļauts darboties Ķīnas iekšējā tirgū, jo kredītreitingu tirgus bija iekļauts “ierobežotajā” kategorijā ĶV “Ārvalstu investīciju vadīšanas uzņēmumu katalogā” un ārvalstu kredītreitinga aģentūrām bija aizliegts izsniegt vietējos obligāciju reitingus. PBOC paziņoja, ka 2017. gada vidū ārvalstu kredītreitingu aģentūrām noteiktos apstākļos būtu atļauts veikt kredītreitingus daļēji vietējā obligāciju tirgū, taču izmeklēšanas periodā tas vēl nav piemērojams (56). Neraugoties uz to, šajā laika periodā ārvalstu aģentūras izveidoja kopuzņēmumus ar dažām vietējām kredītreitingu aģentūrām, kas sniedz iekšzemes obligāciju emisiju kredītreitingus. Tomēr šie vērtējumi atbilst Ķīnas vērtēšanas skalai, un tāpēc tie nav precīzi salīdzināmi ar starptautiskajiem reitingiem atbilstoši augstāk sniegtajam skaidrojumam.

                     (242)

                     Ņemot vērā situāciju, kas aprakstīta iepriekš 237.–241. apsvērumā, Komisija secināja, ka Ķīnas kredītreitingi nenodrošina ticamu bāzes aktīva kredītrisku. Pamatojoties uz minēto, kaut arī Ķīnas kredītnovērtējuma aģentūra piešķīrusi atsevišķiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem labu kredītnovērtējumu, Komisija secināja, ka šāds vērtējums nav uzticams.

               3.4.4.2.   Atjaunojamie aizdevumi

                     (243)

                     Saskaņā ar konstatējumiem, kas aprakstīti 3.4.4. sadaļā antisubsidēšanas izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (57), atjaunojamie aizdevumi ir aizdevumi, kas uzņēmumam nodrošina iespēju aizdevuma termiņa beigās atmaksāto kapitālu aizstāt ar jaunu kapitālu no jauniem aizdevumiem. Atjaunojamie aizdevumi parasti liecina par aizņēmēja īstermiņa likviditātes problēmām un ir saistīti ar lielāku risku bankām, kuras tos piešķir. Tāpēc atjaunojamo aizdevumu esība attiecīgajā uzņēmumā tika uzskatīta par norādi, ka uzņēmums ir sliktākā finansiālā situācijā, nekā no pirmā acu uzmetiena liek domāt finanšu pārskati, un ka īstermiņa likviditātes problēmas ir saistītas ar papildu risku.

               3.4.4.3.   Hankook Group

                     (244)

                     Pašreizējās izmeklēšanas ietvaros Ķīnas Hankook Group sastāv no diviem ražotājiem eksportētājiem, diviem uzņēmumiem, kas nodrošina izejmateriālus ražotājam eksportētājam, un viena tirdzniecības uzņēmuma. Koncerna galvenā mītne atrodas ārpus Ķīnas, Korejā, un Ķīnā nepastāv holdinga sabiedrības, kas kontrolētu visus ĶTR uzņēmumus.

                     (245)

                     Izmeklēšanas periodā ražotāji eksportētāji galvenokārt nodrošināja vajadzīgos līdzekļus no starptautiskām bankām, kas atrodas ārpus Ķīnas, kā arī Korejas mātesuzņēmumiem un starpuzņēmumu naudas līdzekļu fondu līgumiem. Tomēr tie nodrošināja arī dažus īstermiņa aizdevumus, pārdodot savus eksporta debitoru parādus Ķīnas bankām.

                     (246)

                     Diviem Hankook Group ražotājiem eksportētājiem ir ļoti atšķirīga finansiālā situācija. Viens no tiem ir attīstīts uzņēmums ar pastāvīgu peļņu laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam, otrs ir izveidots nesen, un kopš darbības uzsākšanas tas ir uzkrājis lielus zaudējumus, lai gan tas pirmo reizi guva peļņu 2017. gadā. Parāda attiecība pret aktīviem vienā gadījumā ir diezgan zema un otrajā gadījumā ir ļoti augsta. Kopā ņemot un salīdzinot ilgākā peroidā, uzņēmumu apvienotā rentabilitāte attiecīgajā periodā bija pozitīva, taču nestabila, kas liecina, ka nelielas izmaiņas iekšējā vai ārējās darījumdarbības vidē varētu izraisīt to, ka grupa cieš zaudējumus. Šis novērtējums tika apstiprināts pārbaudes apmeklējumā.

                     (247)

                     Komisija atzīmēja, ka uzņēmums Jiangsu Hankook Tire Co. Ltd (“JHT”) saņēmis kredītreitingus no BBB+ līdz AA+ no Ķīnas valsts finanšu iestādēm, savukārt uzņēmums Chongqing Hankook Tire Co. Ltd (“CHT”) saņēma kredītreitingus no BBB- līdz A+ no tām pašām valsts īpašumā esošām finanšu iestādēm. Ņemot vērā Ķīnas kredītreitinga kopējos izkropļojumus, kas minēti iepriekš 237.–242. apsvērumā, Komisija secināja, ka šis novērtējums nav ticams.

                     (248)

                     Aplūkojot zaudējumus radošā ražotāja situāciju, varētu rasties šaubas par uzņēmumu parāda atmaksas iespējām. Tomēr lielākā daļa uzņēmumam piešķirto aizdevumu bija starpuzņēmumu aizdevumi no Korejas mātesuzņēmuma. Uzņēmumam bija tikai ierobežots īstermiņa aizdevumu apjoms no Ķīnas bankām.

                     (249)

                     Komisija konstatēja, ka šie īstermiņa aizdevumi, ko piešķīrusi Ķīnas finanšu iestāde, faktiski bijuši atjaunojamie aizdevumi. Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Hankook Group apgalvoja, ka šie aizdevumi bija pakāpeniska kapitāla izņemšana plašāka pamatnolīguma ietvaros. Pēc papildu analīzes Komisija pieņēma Hankook Group apgalvojumus par šī aizdevumu raksturu un atbilstoši pielāgoja savus aprēķinus, izmantojot procentu likmi līdzekļu izņemšanas brīdī.

                     (250)

                     Kā minēts iepriekš 3.4.1. sadaļā, Ķīnas kreditēšanas finanšu iestādes nesniedza nekādu kredītspējas novērtējumu. Tādējādi, lai noteiktu ieguvumu, Komisijai bija jānovērtē, vai procentu likmes aizņēmumiem, kas tika sniegti Hankook Group, atbilst tirgus līmenim.

                     (251)

                     Komisija uzskatīja, ka grupas vispārējais finansiālais stāvoklis atbilst BB kredītreitingam, kas ir augstākais kredītreitings, kas vairs neatbilst “investīciju kategorijai”. “Investīciju kategorija” nozīmē, ka uzņēmuma emitētās obligācijas kredītnovērtējuma aģentūra uzskata par pietiekamām, lai bankām atļautu tajā veikt investīcijas.

                     (252)

                     Pēc tam, lai noteiktu tirgus likmi, PBOC standarta aizdevumu likmei tika piemērota prēmija, kas gaidāma par obligācijām, ko emitējušas firmas ar šādu kredītnovērtējumu (BB).

                     (253)

                     Šis uzcenojums tika noteikts, aprēķinot relatīvo starpību starp ASV AA kredītnovērtējuma uzņēmumu obligāciju un ASV BB kredītnovērtējuma uzņēmumu obligāciju indeksiem, pamatojoties uz Bloomberg datiem par rūpniecības segmentiem. Šādi aprēķinātā relatīvā starpība pēc tam tika pieskaitīta standarta procentu likmēm, ko PBOC bija publicējusi aizdevuma piešķiršanas dienā (58), attiecībā uz to pašu laiku, uz kuru attiecās konkrētais aizdevums. Tas tika darīts atsevišķi attiecībā uz katru aizdevumu, kas sniegts uzņēmumam.

                     (254)

                     Tāda pat situācija attiecībā uz tirgus kropļojumiem un derīgu kredītnovērtējumu trūkums ir arī Ķīnas Tautas Republikā ārvalstu valūtā izteiktu aizdevumu gadījumā, jo arī šos aizdevumus piešķir tās pašas Ķīnas finanšu iestādes. Tāpēc, kā konstatēts iepriekš, lai noteiktu atbilstošu standartu, tika izmantotas attiecīgas nominālvērtības BB kredītnovērtējuma uzņēmumu obligācijas, kas emitētas izmeklēšanas periodā.

                     (255)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas un galīgās informācijas izpaušanas gan ĶV, gan trīs no četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem apstrīdēja Komisijas izmantoto metodiku, izmantojot relatīvo starpību starp ASV AA kredītnovērtējuma uzņēmumu obligācijām un ASV BB kredītnovērtējuma uzņēmumu obligācijām, lai aprēķinātu ieguvumu no preferenciāliem aizdevumiem. Tie visi apgalvoja, ka Komisijai vajadzējis izmantot absolūto, nevis relatīvo starpību starp ASV AA kredītnovērtējuma obligācijām un ASV BB kredītnovērtējuma obligācijām. Tika minēti šādi iemesli:

                                 —

                                 Relatīvās starpības līmenis svārstās līdz ar bāzes procentu likmes līmeni ASV: jo zemāks procentu likmes līmenis, jo lielāks būs iegūtais uzcenojums.

                                 —

                                 Iegūtā standarta līmenis svārstās atbilstoši PBOC standarta likmei, kurai to piemēro. Jo augstāka PBOC standarta likme, jo augstāka būs iegūtā standarta līmenis.

                                 —

                                 Saskaņā ar Giti Group sniegtajiem vēsturiskajiem datiem absolūtā starpība laika gaitā saglabājas salīdzinoši stabila, savukārt attiecībā uz relatīvo starpību vērojamas lielas atšķirības.

                                 —

                                 Apstāklis, ka Komisija konstatēja ieguvumu visiem aizdevumiem RMB, bet ne lielākajai daļai aizdevumu ārvalstu valūtās, pierāda, ka relatīvās starpības izmantošana ir kļūdaina.

                     (256)

                     Pirmie trīs jautājumi jau aprakstīti HRF lietā (59). Kā redzams 175.–187. apsvērumā par HRF lietu, Komisija noraidīja minētos argumentus šādu iemeslu dēļ.

                                 —

                                 Pirmkārt, neraugoties uz to, ka Komisija atzina, ka komercbankas parasti izmanto absolūtā izteiksmē noteiktu uzcenojumu, tā norādīja, ka šī prakse, šķiet, galvenokārt ir balstīta uz praktiskiem apsvērumiem, jo procentu likme galu galā ir absolūts skaitlis. Taču šis absolūtais skaitlis atspoguļo riska novērtējumu, kas balstās uz relatīvu novērtējumu. BB kredītreitinga kategorijā ietverta uzņēmuma saistību neizpildes risks ir par X % lielāks nekā valdības vai bezriska uzņēmuma saistību neizpildes risks. Šis ir relatīvs novērtējums.

                                 —

                                 Otrkārt, procentu likmes atspoguļo ne tikai uzņēmuma riska profilu, bet arī valsts un valūtas īpatnības. Tādējādi relatīvā starpība aptver izmaiņas pamatā esošajos tirgus apstākļos, kuras netiek aptvertas, ievērojot absolūtās starpības loģiku. Bieži, tāpat kā šajā lietā, valsts un valūtas īpašie riski laika gaitā mainās un atšķirības dažādās valstīs ir atšķirīgas. Tā rezultātā bezriska likmes laika gaitā būtiski atšķiras, un dažreiz tas ir zemākas ASV, dažreiz Ķīnā. Šīs atšķirības saistās ar tādiem faktoriem kā IKP reālais un paredzamais pieaugums, ekonomikas sentiments un inflācijas līmeņi. Tā kā bezriska likmes laika gaitā mainās, tad viena un tā pati nominālā absolūtā starpība var liecināt par ļoti atšķirīgu riska novērtējumu. Piemēram, ja banka lēš konkrēta uzņēmuma saistību neizpildes risku par 10 % augstāk nekā bezriska likme (relatīvā aplēse), izrietošā absolūtā starpība var būt no 0,1 % (pie bezriska likmes 1 % apmērā) līdz 1 % (pie bezriska likmes 10 % apmērā). Investora skatījumā relatīvā starpība tādējādi ir labāks radītājs, jo tā atspoguļo ienesīguma starpības apmēru un kā to ietekmē bāzes procentu likmes līmenis.

                                 —

                                 Treškārt, relatīvā starpība ir neitrāla arī valsts ziņā. Piemēram, ja ASV bezriska likme ir zemāka par bezriska likmi Ķīnā, tad ar šo metodi tiks iegūti augstāki absolūtie uzcenojumi. No otras puses, ja bezriska likme Ķīnā ir zemāka par bezriska likmi ASV, tad ar šo metodi tiks iegūti zemāki absolūtie uzcenojumi. To apliecina arī Giti Group savu iesniegto piezīmju 3. tabulā, kurā tiek simulētas dažādu PBOC likmju ietekmes. Piemērojot praksē Giti Group iesniegtos datus PBOC vēsturiskajām procentu likmēm, ir redzams, ka dažos gados ar relatīvo metodiku patiešām tiek iegūta zemāka standarta likme, nekā ar absolūtās starpības metodiku.

                                 —

                                 Attiecībā uz trešo aspektu, Komisija interpretēja Giti Group iesniegtos faktus citādi. Giti Group pats atzīmēja, ka absolūtā starpība nav tik stabila, kā apgalvots, bet laika gaitā tā svārstās no 1 % līdz 4,5 %. Turklāt relatīvā starpība seko tieši tādai pašai tendencei kā absolūtā starpība pēdējo 23 gadu laikā, t. i., kad relatīvā starpība palielinās, palielinās arī absolūtā starpība un otrādi. Attiecībā uz iespējamo relatīvās starpības svārstīgumu izmaiņu lielums ir līdzīgs, proti, starpība starp augstākajiem un zemākajiem rādītājiem ir 530 % attiecībā uz relatīvo starpību un 450 % attiecībā uz absolūto starpību.

                                 —

                                 Visbeidzot, attiecībā uz ceturto punktu Komisija nepiekrita Giti Group novērtējumam, ka ieguvuma trūkums, piemērojot Komisijas aprēķināšanas metodiku aizdevumiem ārvalstu valūtā, liecina, ka relatīvās starpības izmantošana ir kļūdaina. Patiešām, vietējais RMB valūtas aizdevumu tirgus būtībā ir slēgts tirgus, kurā ĶV, kā parādīts iepriekš, var būt noteikta ietekme. No otras puses, ārvalstu valūtas ierobežojumu dēļ cieto valūtu aizdevumu tirgus Ķīnā ir mazāk atkarīgs no ĶV iekšējās politikas izvēles, un darbojas daudz vairāk saskaņā ar tirgus apstākļiem. Fakts, ka Komisijas izmantotais kritērijs vairumā gadījumu neliek konstatēt ieguvumu, tādējādi nav tik pārsteidzošs. Gluži pretēji, Komisija uzskata, ka tas liecina par to, ka Ķīnas bankas, darbojoties starptautiskajā tirgū, piešķir aizdevumus, kas atbilst tirgus nosacījumiem BB kredītreitingu kompānijām, kas tā nav gadījumā, ja tās sniedz aizdevumus vietējā tirgū. Tas arī pierāda, ka Komisijas metodoloģija dod rezultātus, kas atbilst tirgus apstākļiem BB reitingu kompānijām starptautiskajā tirgū.

                     (257)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV atkārtoti pauda savus jau iepriekš paustos argumentus un apgalvoja, ka relatīvās starpības izmantošana nav piemērota, jo standarts neradīja korekcijas, kas vajadzīgas, lai atspoguļotu dominējošos nosacījumus Ķīnas finanšu tirgū, un tādējādi rada nepamatotus rezultātus. Komisija nepiekrita šim viedoklim, jo PBOC standarta likmi izmanto kā aprēķina sākumpunktu. Turklāt relatīvās starpības izmantošana aptver izmaiņas pamatā esošajos tirgus apstākļos, kuras netiek aptvertas, ievērojot absolūtās starpības loģiku, kā paskaidrots iepriekš 255. apsvērumā. Turklāt Komisija norādīja, ka BB kredītnovērtējuma uzņēmumiem aprēķinātā procentu likme aptuveni 9 % apmērā nav nesamērīga, ņemot vērā to, ka BB kredītnovērtējuma uzņēmumu obligāciju ienesīgums Ķīnas iekšzemes tirgū izmeklēšanas perioda beigās bija 20 % (60).

                     (258)

                     Minēto iemeslu dēļ Komisija saglabāja nostāju, ka relatīvās starpības metode precīzāk atspoguļo riska prēmijas, ka finanšu iestāde piemērotu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neizkropļotā tirgū, jo īpaši ņemot vērā to, ka ĶTR bāzes procentu likme un ASV bāzes procentu likme laika gaitā ir attīstījušās atšķirīgi.

                     (259)

                        Hankook Group arī apgalvoja, ka Komisija nav atskaitījusi procentus, kas samaksāti pēc izmeklēšanas perioda, kas bija jāmaksā par izmeklēšanas periodu. Komisija pārskatīja savus aprēķinus un konstatēja, ka tie ir veikti pareizi, un noraidīja apgalvojumu.

                     (260)

                     Turklāt Hankook Group apgalvoja, ka tā ārējie dokumentārie norēķini nevar tikt uzskatīti par finansējumu. Turklāt, pat ja tos uzskatītu par finansēšanas instrumentiem, tā apstrīdēja Komisijas aprēķināto standarta likmi, aprēķinot ieguvumu, kurš, iespējams, neņēma vērā banku piemēroto procentu likmju struktūru (pamatojoties uz valstij raksturīgo LIBOR likmi) atbilstošajās valūtas.

                     (261)

                     Pirmkārt, Komisija nepiekrita Hankook Group viedoklim, ka dokumentācijas rēķinus ārzemēs nevar kvalificēt kā finansējumu. Patiešām, pateicoties šiem finanšu instrumentiem, Hankook Group varēja iegūt finanšu līdzekļus agrāk, un tādējādi samazināt valūtas maiņas risku, kad norēķini notiek citās valūtās, nekā RMB. Līdz ar to, tas ir īstermiņa finansēšanas režīms, kas darbojas Hankook Group labāk kā labvēlīgs finanšu ieguvums.

                     (262)

                     Otrkārt, attiecībā uz izmantotajiem standarta līmeņiem, Komisija nespēja atrast nekādus rādītājus attiecībā uz “BB” apzīmētajiem kredītiem valūtās CAD, AUD un JPY. Tā kā šīs valstis ekonomiskā attīstība līmeņa ziņā ir salīdzināmas ar ASV, Komisija izmantoja USD vidējās LIBOR likmes, tām pieskaitot ASV riska prēmiju uzņēmumiem ar BB kredītreitingu, par aizstājējvērtību šīm valūtām. ICE BofAML indekss tika izmantots ārējiem dokumentāriem norēķiniem, kas izteikti GBP, SEK un EUR. Faktiski LIBOR likmes aizdevumiem, kas izteikti EUR, GBP un SEK, bieži bija negatīvas, un tādēļ tās tika uzskatītas par nepiemērotu sākumpunktu standarta izveidošanai. No otras puses, ICE BofAML indekss ir augstas ienesīguma obligāciju grozs, t. i., obligācijas ar zemāku ieguldījumu reitingu, kas izteiktas EUR. Tas atbilst kredītreitingam, ko Komisija uzskatīja par piemērojamu Hankook Group. Tāpēc Komisija saglabāja savu nostāju par Hankook Group ārējiem dokumentāriem norēķiniem.

                     (263)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hankook Group arī apgalvoja, ka ICE BofAML Euro High Yield Index neattiecas uz standarta procentu likmes noteikšanu, pamatojoties uz LIBOR, kam pieskaitīta prēmija, un ka Komisijai vajadzējis koriģēt riska prēmiju, kā tā bija darījusi attiecībā uz banku aizdevumiem. Komisija nepiekrita šim viedoklim. Kā paskaidrots iepriekš 262. apsvērumā, ICE BofAML Euro High Yield Index ir obligāciju grozs, kura kredītreitings atbilst BB kredītreitingam, kas ir reitings, kuru piemēro Hankook Group. Tādējādi tas atbilst procentu likmei, kādu tiek sagaidīts, ka uzņēmums ar BB kredītreitingu maksās par līdzekļiem, kas izteikti EUR. Attiecībā uz aizdevumiem, kas izteikti CAD, AUD un JPY, Hankook Group atkārtoti pauda informācijas dokumenta kontekstā izteiktās piezīmes. Uzņēmums norādīja, ka Komisijas uzdevums ir noteikt standartu pēc iespējas tuvāk reālajai situācijai tirgū. Komisija uzskatīja, ka tas tā jau ir, jo nav publiski pieejamu datu par CAD, AUD un JPY BB uzņēmumiem ar BB kredītreitingu, kas ļautu izveidot standartu, pamatojoties uz attiecīgajiem LIBOR likmēm. Turklāt British Bankers'Association (tagad dēvēta par Intercontinental Exchange Group jeb ICE) 2013. gadā pārtrauca LIBOR noteikšanu vairākām valūtām, t. sk. CAD un AUD. Turklāt tirgus apstākļi šajos tirgos ir līdzīgi ASV finanšu tirgus apstākļiem. Tāpēc Komisija saglabāja savu nostāju par to, ka ICE BofAML Euro High Yield Index izmantošana bija piemērota metode.

               3.4.4.4.   Giti Group

                     (264)

                     Spriežot pēc Giti Group finanšu pārskatiem, arī šīs grupas finansiālais stāvoklis kopumā bija rentabls. Tomēr arī šim uzņēmumam bija liela parāda attiecība pret aktīviem, un izmeklēšanas periodā šī tendence pieauga.

                     (265)

                        Giti Group ražotāju eksportētāju finansiālais stāvoklis ir ļoti atšķirīgs. Trīs no tiem attiecīgajā periodā bijuši rentabli. Turklāt citi finanšu rādītāji, piemēram, parāda attiecība pret aktīviem vai procentu seguma attiecība, neliecināja par nopietnām strukturālam problēmām attiecībā uz šo uzņēmumu parāda atmaksas spējām. Tomēr abi pārējie ražotāji visā attiecīgajā periodā strādājuši ar zaudējumiem. Tomēr tiem nebija neatmaksātu aizdevumu no nesaistītām bankām, un faktiski tos pilnībā finansēja ar ilgtermiņa nesamaksātu parādu no mātesuzņēmuma.

                     (266)

                     Komisija norādīja, ka Ķīnas kredītreitingu aģentūra Giti Group piešķīrusi A+ kredītreitingu. Ņemot vērā 237.–242. apsvērumā minētos vispārējos izkropļojumus Ķīnas kredītnovērtējumos, Komisija secināja, ka šāds kredītnovērtējums nav uzticams.

                     (267)

                     Tāpēc Komisija uzskata, ka grupas līmenī ir lietderīgi izmantot BB standartu, kā minēts 251.–253. apsvērumā, lai aprēķinātu kopējo ieguvumu, kas piešķirts riepu ražošanas nozarei, tādēļ, ka nav veikts pienācīgs riska novērtējums.

                     (268)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Giti Group apstrīdēja grupas uzņēmumiem piemēroto BB kredītreitingu. Uzņēmums apgalvoja, ka Komisija izmantojusi BB kredītreitingu visiem Ķīnas uzņēmumiem, nevis pārbaudījusi izlasē iekļauto uzņēmumu individuālo situāciju. Šajā sakarā uzņēmums norādīja uz apstākli, ka grupai nav bijuši atjaunojamie aizdevumi un ka dažādu grupas uzņēmumu peļņa bijusi ļoti atšķirīga.

                     (269)

                     Komisija nepiekrita Giti Group novērtējumam. Kā norādīts 3.4.4.3.–3.4.4.6. sadaļā, Komisija ir veikusi katras izlasē iekļauto uzņēmumu grupas individuālu novērtējumu un ir izvērtējusi katra uzņēmuma individuālo situāciju šajās grupās. Konkrētajā Giti Group gadījumā tiešām nebija atjaunojamo aizdevumu, un ražotāju eksportētāju finansiālais stāvoklis ļoti atšķīrās: trīs ražotāji eksportētāji strādāja ar peļņu, savukārt divi ražotāji eksportētāji – ar lieliem, ilgstošiem zaudējumiem. Tāpēc Komisija katram no šiem ražotājiem eksportētājiem varēja piešķirt atšķirīgus kredītreitingus. Tomēr, ņemot vērā uzņēmumu savstarpējo saistību un jo īpaši to, ka zaudējumus radošo ražotāju parādu slogs tika faktiski nodots grupas peļņu nesošajiem uzņēmumiem, kuri to mazināja, veicot darījumus starp uzņēmumiem, Komisija nolēma piešķirt grupai vienotu kredītreitingu. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (270)

                        Giti Group arī minēja dažas nelielas aprēķinu kļūdas, kuras Komisija pieņēma un attiecīgi koriģēja.

               3.4.4.5.   China National Tire Group

                     (271)

                        Četriem China National Tire Group ražotājiem eksportētājiem ir atšķirīgs finansiālais stāvoklis. Divi no tiem laikā no 2014. gada līdz 2016. gadam guva pastāvīgu peļņu, un tiem bija samērā veselīgi finanšu rādītāji. Tomēr viens no minētajiem diviem ražotājiem 2017. gada pirmajā pusē sāka radīt zaudējumus, un šim ražotājam tika konstatēts atjaunojamais aizdevums, kas norāda uz to, ka uzņēmuma stāvoklis varētu nebūt tik stabils, kā pirmajā brīdī varētu šķist no finanšu pārskatiem.

                     (272)

                     Tomēr finanšu pārskati un pārbaudes apmeklējuma laikā atklātie pierādījumi par trešo un ceturto ražotāju liecināja, ka šie uzņēmumi turpinājuši saņemt aizdevumus ar pievilcīgām likmēm, kaut arī gadiem no vietas cietuši zaudējumus, tiem bijusi raksturīga liela parāda attiecība pret aktīviem, zems procentu segums, pasliktinājušies finanšu rādītāji, bijusi neizmantota ražošanas jauda, revidenti norādījuši uz darbības turpināšanas problēmām un tiem bijušas nenoteiktas nākotnes izredzes. Turklāt tie bija atkarīgi no atjaunojamiem aizdevumiem, un viens no tiem nespēja atmaksāt dažus parādus. Faktiski šie uzņēmumi pārtrauca saņemt ārējos aizdevumus izmeklēšanas periodā. Tomēr tie turpināja saņemt finansiālu atbalstu aizņēmumu veidā, ko to vārdā aizņēma to mātes uzņēmums. Šo aizdevumu līgumu nosacījumi to piešķiršanas mērķī bija saistīti ar grūtībās esošo meitas uzņēmumu. Turklāt attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem bija jāatmaksā šie aizdevumi mātes sabiedrībai saskaņā ar starpuzņēmumu līgumu.

                     (273)

                     Starpnieks mātesuzņēmums CNRC bijis rentabla laikā no 2015. gada līdz 2016. gadam un izmeklēšanas periodā, lai gan rentabilitāte bija vāja, un uzņēmumam bijis ļoti augstu parāda īpatsvars. Turklāt Komisija konstatēja, ka vairāk nekā puse CNRC līmenī piešķirto aizdevumu, bijuši atjaunojamie aizdevumi. Līdzīga aina tiek iegūta, analizējot galveno mātessabiedrību Chemchina Group, kurā zema rentabilitāte apvienota ar augstu parāda īpatsvaru un zināmu atkarību no atjaunojamiem aizdevumiem. Turklāt uzņēmuma Chemchina Group līmenī Komisija konstatēja, ka neatmaksāto aizdevumu atmaksai tika izmantotas obligācijas.

                     (274)

                     Attiecībā uz CNRC vai tās meitasuzņēmumiem nav sniegti kredītreitingi. Tomēr Ķīnas kredītreitingu aģentūra atkārtoti piešķīra AAA kredītreitingu uzņēmumam Chemchina Group. Ņemot vērā 237.–242. apsvērumā minētos vispārējos izkropļojumus Ķīnas kredītreitingos, kā arī pierādījumus, kas gūti pārbaudes laikā, Komisija neņēma vērā Chemchina Group kredītreitingu, ko grupai bija piešķīrusi Ķīna.

                     (275)

                     Ņemot vērā iepriekš raksturoto vispārējo stāvokli, Komisija atzina par nepieciešamu atrast piemērotu standartu dažādajiem grupas uzņēmumiem. Lai ņemtu vērā banku paaugstināta riska darījumus, ko izcēla tas, ka dažiem grupas uzņēmumiem bija atjaunojamie aizdevumi, Komisija riska novērtējuma skalā pavirzījās par vienu pakāpi uz leju un koriģēja šādu aizdevumu relatīvās starpības aprēķinu, veicot salīdzinājumu starp ASV AA kredītnovērtējuma uzņēmumu obligācijām un ASV B (nevis BB) kredītnovērtējuma uzņēmumu obligācijām ar to pašu termiņu. Saskaņā ar Standard & Poor's kredītreitingu definīcijām parādnieks, kas novērtēts kā “B”, ir neaizsargātāks nekā parādnieks, kas novērtēts kā “BB”, bet debitoram joprojām ir spēja izpildīt savas finanšu saistības. Tomēr nelabvēlīgi uzņēmējdarbības, finanšu vai ekonomiskie apstākļi var mazināt parādnieka spēju vai vēlmi izpildīt savas finanšu saistības. Tāpēc šis standarts uzskatāms par piemērotu, lai atspoguļotu papildu risku, ko rada atjaunojamo aizdevumu izmantošana.

                     (276)

                     Tādējādi Komisija to izmantoja par būtisku standartu visiem aizdevumiem ar 2 gadu vai īsāku atmaksas termiņu, kuri izsniegti uzņēmumiem, kas izmanto atjaunojamos aizdevumus. Faktiski atjaunojamos aizdevumus parasti ņem uz īsiem termiņiem. Maz ticams, ka atjaunojamo aizdevumu sniegtu ar atmaksas termiņu, kas pārsniegtu divus gadus, un izlasē iekļautajos uzņēmumos pārbaudītie pierādījumi par aizdevumiem pamatoja šādu secinājumu.

                     (277)

                     Attiecībā uz atlikušajiem aizdevumiem, kuru atmaksas termiņš ir 2 gadi un vairāk, un uzņēmumiem, kuriem nav atjaunojamo aizdevumu, Komisija, kā paskaidrots 251. apsvērumā, atgriezās pie vispārējā standarta, kas ļauj piešķirt augstāko kredītnovērtējumu spekulatīvās kategorijas obligācijām.

                     (278)

                     Visbeidzot, Komisija secināja, divu no riepu ražošanā iesaistīto uzņēmumu līmenī uzņēmumi bija sliktā finansiālā situācijā 2015. un 2016. gadā, kā arī izmeklēšanas periodā. Tiem nebūtu piekļuves turpmākiem aizdevumiem izmeklēšanas laikā, kad nebija valsts atbalsta. Tāpēc saņemtais ieguvums šim uzņēmumam pārsniedz parasto procentu likmes uzcenojumu. Ieguvums izmeklēšanas periodā drīzāk izriet no aizdevumu piešķīruma, kas nebūtu piešķirts, ja nebūtu valsts atbalsta, kurš piešķirts uzņēmuma vispārējā finanšu stāvokļa dēļ. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka China National Tire Group ir liels valstij piederošs uzņēmums (“VPU”), kas ir daļa no Chemchina Group, un ka Chemchina Group 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plānā atzīmēts kā svarīgs uzņēmums.

                     (279)

                     Tāpēc atbilstoši 1998. gada pamatnostādņu E(b)(V) sadaļai (61) Komisija nolēma šo aizdevumu neatmaksāto apjomu izmeklēšanas perioda laikā uzskatīt par dotāciju, kas piešķirta, īstenojot valdības politiku. Tā kā šie uzņēmumi izmeklēšanas perioda laikā vairs nesaņēma nekādus jaunus ārējos aizdevumus, jo tie bija sliktā finansiālā situācijā, kas jau pastāvēja laikposmā no 2015. līdz 2016. gadam, Komisija izskatīja aizdevumus, kas atradās neizpildītā stāvoklī izmeklēšanas periodā, bet kuri tika izsniegti 2015. gadā un 2016. gada 1. pusgadā kā dotācijas, kas pienācīgi koriģētas, kā aprakstīts tālāk 280. apsvērumā. Turklāt Komisija lietas izskatīšanā uzskatīja starpuzņēmumu aizdevumus, ko mātesuzņēmums izmeklēšanas periodā ņēmis sava meitasuzņēmuma vārdā, par dotācijām, jo tie nepārprotami bija paredzēti meitasuzņēmumam, kuram tie bija jāmaksā.

                     (280)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas China National Tire Group apgalvoja, ka starpuzņēmumu aizdevumi, kurus mātesuzņēmums ņēmis sava meitasuzņēmuma vārdā, nebūtu jāuzskata par dotācijām, jo starp mātesuzņēmumu un bankām tika noslēgti aizdevuma līgumi. Tāpēc šos aizdevumus nevar uzskatīt par meitasuzņēmumu aizdevumiem nolūkā aprēķināt ieguvumu no subsīdijas. Komisija nepiekrita šim novērtējumam, jo ar bankām parakstītajos aizdevuma līgumos skaidri noteikts, ka aizdevumu mērķis bijis nodrošināt finansējumu grūtībās nonākušiem meitasuzņēmumiem. Turklāt starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumiem tika noslēgti īpaši nolīgumi, kuros skaidri norādītas atsauces uz precīziem aizdevuma līgumiem ar bankām un paredzēts, ka meitasuzņēmumiem jāatmaksā aizdevumi ar pašu līdzekļiem.

                     (281)

                        China National Tire Group arī vispārīgi apgalvoja, ka abiem ražotājiem eksportētājiem sniegtie aizdevumi neatbilst dotācijām, jo nebijā tā, ka šie aizdevumi būtu anulēti vai ka nebija pildītas to saistības. Šajā ziņā Komisija precizēja, ka izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piešķirtos aizdevumus tā nav uzskatījusi pašus par sevi par dotācijām. Komisija atzina, ka uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem bija pievienotas maksājumu saistības. Aprēķinot šādu darījumu ieguvumu, Komisija nevis salīdzināja procentu likmes, bet gan uzskatīja neatmaksātā kapitāla summu par sākuma punktu. Komisija tālāk precizēja, ka tā nav ņēmusi vērā visu aizdevuma summu ieguvuma aprēķināšanai, kā paskaidrots tālākajā apsvērumā.

                     (282)

                     Piešķirtais ieguvums tika noteikts, no aizdevuma izmeklēšanas periodā neatmaksātās kapitāla summas atņemot izmeklēšanas periodā samaksātos procentus. Aizdevuma kapitāla summa tika koriģēta, to amortizējot atbilstoši aizdevuma pamatnolūkam. Ja norādītais aizdevuma nolūks bija likviditātes/apgrozāmais kapitāls, tad tika atņemta pilna summa. Ja bija skaidrs, ka aizdevums saistīts ar ilgtermiņa ieguldījumiem, tad kapitāla summa tika amortizēta attiecībā uz aizdevuma ilgumu un tika ņemta vērā tikai izmeklēšanas periodam iedalītā summa. Visbeidzot ieguvuma apjoms tika vēl koriģēts, lai atspoguļotu, uz cik dienām izmeklēšanas periodā aizdevums bija attiecināms.

                     (283)

                     Visbeidzot, pēc galīgās informācijas izpaušanas China National Tire Group uzsvēra, ka ieguvums no starpuzņēmumu aizdevumiem, kas ņemti no ChemChina Finance, ir pieskaitīti divreiz, jo tie ņemti vērā individuālu saņēmēju līmenī grupas ietvaros, lai gan Komisija jau bija aprēķinājusi subsīdiju ieguvumu no starpbanku aizdevumiem, ko ChemChina Finance saņēmis no bankām. Komisija pieņēma šo apgalvojumu un attiecīgi koriģēja ieguvuma aprēķinus attiecībā uz preferenciālajiem aizdevumiem.

               3.4.4.6.   Xingyuan Group

                     (284)

                     Spriežot pēc Xingyuan Group finanšu pārskatiem, šīs grupas finansiālais stāvoklis kopumā bija sarežģīts. Grupas galvenais uzņēmums, kurš ir arī galvenais ražotājs eksportētājs, visā 2014.–2016. gada periodā strādāja ar zaudējumiem. 2016. gada beigās uzņēmumam bija negatīvs pašu kapitāls, jo tā parāda attiecība pret aktīviem pārsniedza 100 % un uzkrātie zaudējumi bija lielāki nekā tā iemaksātais kapitāls.

                     (285)

                     Pārbaudes apmeklējumā Komisija konstatēja arī vairākus atjaunojamos aizdevumus starp izlasē iekļautajiem aizdevumiem un norādīja, ka uzņēmumam bijušas grūtības atmaksāt aizdevumu procentus un kapitālu. Vairāki aizdevumi tika atmaksāti vēlu, un daži aizdevumi, kuru atmaksas termiņš pienāca izmeklēšanas periodā, pēc vairākiem mēnešiem netika atmaksāti.

                     (286)

                     Turklāt PBOC uzņēmumu kredītnovērtēšanā tika konstatēts, ka uzņēmumam bija būtiskas ārpusbilances saistības, jo tas bija nodrošinājis garantijas aizdevumiem, kas piešķirti nesaistītām trešajām pusēm reģionā pastāvošā riepu biznesa ietvaros. Turklāt 31 % no neatmaksātajiem aizdevumiem uzņēmuma kredītziņojumā tika klasificēti kategorijā “apšaubāmi”.

                     (287)

                     Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka uzņēmumam bija grūti samaksāt tā galvenajam izejvielu piegādātājam un ka tam bija būtiskas neapmaksātas summas, kas tika kvalificēta kā “aizdevums” attiecībā pret šo piegādātāju.

                     (288)

                     No otras puses, saistītais tirgotājs eksportētājs attiecīgajā periodā bija nedaudz rentabls. Lai gan tas necieta zaudējumus, taču rentabilitātes līmenis bija visnotaļ zems, tāpēc uzņēmums bija pakļauts nelabvēlīgiem darījumdarbības, finansiāliem vai ekonomikas apstākļiem. Uzņēmumam bija liela parāda attiecība pret aktīviem, bet tam nebija atjaunojamo aizdevumu.

                     (289)

                     Neskatoties uz šiem apstākļiem, izmeklēšanas periodā Xingyuan Group tika piešķirts AA iekšējais kredītreitings, kuru piešķīra Ķīnas kredītreitingu aģentūra. Tāpēc, ņemot vērā 237.–242. apsvērumā minētos vispārējos izkropļojumus Ķīnas kredītreitingos, kā arī pierādījumus, kas gūti pārbaudes laikā, Komisija neņēma vērā Xingyuan Group reitingu, ko tam piešķīrusi Ķīna.

                     (290)

                     Ņemot vērā iepriekš raksturoto vispārējo stāvokli, Komisija atzina par nepieciešamu atrast piemērotu standartu dažādajiem grupas uzņēmumiem.

                     (291)

                     Komisija secināja, ka ražotāja-eksportētāja uzņēmuma līmenī stāvoklis ir tāds, ka šim uzņēmumam izmeklēšanas perioda laikā nebūtu pieejami citi aizdevumi, ja nebūtu bijis valsts atbalsta. Tāpēc saņemtais ieguvums šiem uzņēmumiem pārsniedz parasto procentu likmes uzcenojumu. Ieguvums izmeklēšanas periodā drīzāk izriet no aizdevumu piešķīruma, kas nebūtu piešķirts, ja nebūtu valsts atbalsta, kurš piešķirts uzņēmuma vispārējā finanšu stāvokļa dēļ. Šajā sakarā Komisija atzīmēja, ka Xingyuan Group ir norādīts kā viens no septiņiem galvenajiem reģionālajiem riepu ražošanas uzņēmumiem Shandong provinces “Riepu ražošanas nozares pārveidošanas un modernizācijas īstenošanas plānā”.

                     (292)

                     Tāpēc atbilstoši 1998. gada pamatnostādņu E(b)(V) sadaļai Komisija nolēma šo aizdevumu neatmaksāto apjomu izmeklēšanas perioda laikā uzskatīt par dotāciju, kas piešķirta, īstenojot valdības politiku. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija kompensēja tikai tos aizdevumus, kas piešķirti izmeklēšanas periodā.

                     (293)

                     Attiecībā uz ražotāja eksportētāja aizdevumiem, kas piešķirti pirms izmeklēšanas perioda, un ņemot vērā atjaunojamo aizdevumu esību šā uzņēmuma līmenī, Komisija atgriezās pie 275. apsvērumā noteiktā standarta visiem aizdevumiem, kuru termiņš ir 2 gadi vai mazāk. Attiecībā uz atlikušajiem aizdevumiem, kuru atmaksas termiņš ir 2 gadi un vairāk, Komisija, kā paskaidrots 251. apsvērumā, atgriezās pie vispārējā standarta, kas ļauj piešķirt augstāko kredītnovērtējumu spekulatīvās kategorijas obligācijām.

                     (294)

                     Attiecībā uz pārējiem Xingyuan Group uzņēmumiem, Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija varētu izmantot vispārējo kritēriju, kas piešķir augstāko pakāpi obligācijām, kas nav “investīciju kategorijas” obligācijas, kā paskaidrots 251. apsvērumā.

               3.4.4.7.   Kredītlīnijas

                     (295)

                     Izmeklēšana uzrādīja, ka Ķīnas finanšu iestādes izsniedza arī kredītlīnijas saistībā ar atsevišķu aizdevumu nodrošināšanu katram izlasē iekļautajam uzņēmumam. Tie sastāvēja no pamatnolīgumiem, saskaņā ar kuriem banka ļāva izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izņemt zināmu maksimālo līdzekļu summu dažādu parāda instrumentu veidā (aizdevumi, dokumentāri rēķini, tirdzniecības finansējums utt.). Normālos tirgus apstākļos šādām kredītlīnijām parasti tiek piemērota tā saucamā “vienošanās” vai “saistību” maksa, lai kompensētu bankas izmaksas un riskus, kā arī tiek piemērota atjaunošanas maksa, kas tiek iekasēta agrāk, pirms kredītlīnijas sagaidāmās atjaunošanas. Tomēr Komisija konstatēja, ka visi izlasē iekļautie uzņēmumi bez maksas izmantojuši sniegtās kredītlīnijas.

                     (296)

                     Saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu saņemtais ieguvums ir starpība starp summu, ko uzņēmums maksā par kredītlīniju nodrošināšanu Ķīnas finanšu iestādēs, un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgu komerciālu kredītlīniju, kuru tas faktiski varēja saņemt tirgū.

                     (297)

                     Viens no izlasē iekļautajiem Hankook Group ražotājiem eksportētājiem saņēma kredītlīnijas no divām bankām, kuru galvenā mītne ir reģistrēta finanšu jurisdikcijā, kas nav ĶTR, un uz kurām attiecas saistību un vienošanos maksājumi, kas ir parasta prakse pasaules mēroga finanšu tirgos. Tā kā šīs kredītlīnijas, kas piešķirtas tieši uzņēmumiem, kas darbojas riepu biznesā, netika pakļautas to atjaunošanas maksai, Komisija nolēma attiecīgajā lietā nepiemērot šādus maksājumus. Apskatītās kredītlīnijas tādējādi tika uzskatītas par saprātīgu atskaites punktu jeb kritēriju standarta pieņēmuma veidošanai. Tā rezultātā, šai kredītlīnijai piemērotais nodevu vidējais apjoms tika izmantots kā kritērijs saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu.

                     (298)

                     Par standartu izmantotās maksas līmeni piemēroja pro rata visu attiecīgo kredītlīniju summām, lai aprēķinātu subsīdijas summu (no kuras atskaita visas faktiski samaksātās maksas). Gadījumos, kad kredītlīnijas ilgums pārsniedza vienu gadu, subsīdijas kopsumma tika sadalīta pa visu kredītlīnijas ilgumu, bet atbilstoša summa tika piesaistīta izmeklēšanas periodam.

                     (299)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas un galīgās informācijas izpaušanas Hankook Group apgalvoja, ka nekāda priekšapmaksa netika iekasēta, jo Ķīnas bankas lēmumā par kredītlīnijas atvēršanu uzņēmumam ņēma vērā kopējos ieņēmumus, kas gūti no citiem ražojumiem un pakalpojumiem.

                     (300)

                     Komisija piekrita, ka jebkurš klients, kas atver kredītlīniju bankā, var pirkt citus šīs konkrētās bankas produktus un pakalpojumus. Tomēr ir ierasta prakse, ka klientiem jāveic priekšapmaksa, kā to apliecina divu aizjūras banku noteiktā priekšapmaksa Hankook Group par kredītlīniju atvēršanu. Patiesi, bankām ir jāpiesaista līdzekļi, lai tie būtu viegli pieejami jebkurā kredītlīnijas atvēršanas brīdī. Hankook Group neiesniedza nekādus pierādījumus par iespējamiem avansa maksājumu atteikšanas iemesliem. Turklāt dažos gadījumos aizņēmējiem var arī pieprasīt saglabāt minimālo depozīta summu bankā. Tāpēc Hankook Group apgalvojums tiek noraidīts.

                     (301)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Giti Group komentēja, ka Komisija izmantoja nepareizu skaitu atlikušo dienu vairākām kredītlīnijām, un ka tā neatskaitīja dažus maksājumus, ko uzņēmums maksāja no aprēķinātā ieguvuma. Komisija daļēji pieņēma šos komentārus un attiecīgi pārskatīja ieguvuma aprēķinu.

               3.4.5.   Secinājums par preferenciāliem aizdevumiem

                     (302)

                     Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas izmeklēšanas periodā bija saņēmušas preferenciālus aizdevumus. Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šos aizdevumus un kredītlīnijas, šis ieguvums būtu jāuzskata par kompensējamu subsīdiju.

                     (303)

                     Attiecībā uz preferenciāliem aizdevumiem noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām ir šāda.

                                 Preferenciāli aizdevumi

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Kopējā subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 8,28 %

                                    Giti Group

                                 1,53 %

                                    Hankook Group

                                 0,34 %

                                    Xingyuan Group

                                 48,37 %

               3.5.   Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: obligācijas

                     (304)

                     Divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saņēma preferenciālu finansējumu obligāciju veidā.

               a)
               Valstij piederošās finanšu iestādes rīkojās kā valsts iestādes

                     (305)

                     Ķīnā obligāciju tirgus dalībnieki būtībā ir tās pašas struktūras, kas darbojas aizdevumu tirgū. Uzņēmumiem, kas vēlas emitēt obligācijas, ir jānolīgst tādas finanšu iestādes pakalpojumi, kura darbotos kā galvotājs. Galvotāji organizē obligāciju emisiju un piedāvā procentu likmes, atbilstoši kurām parādzīme tiek iesniegta ieguldītājiem. Šie parakstītāji ir tās pašas valsts īpašumā esošās bankas, kas arī sniedz preferenciālos kredītus, kas aplūkoti iepriekš 3.4. sadaļā. Turklāt ieguldītāji, kas pērk obligācijas, galvenokārt ir arī Ķīnas (valstij piederošās) bankas, jo vairāk nekā 95 % no kopējā obligāciju tirdzniecības apjoma notiek starpbanku tirgū. (62)

                     (306)

                     Kā aprakstīts iepriekš 3.4.1. sadaļā, šīm finanšu institūcijām ir raksturīga spēcīga valsts klātbūtne, un ĶV ir spēja tās būtiskā mērā ietekmēt.

                     (307)

                     Vispārējais tiesiskais regulējums, kurā šīs finanšu iestādes darbojas, un kas jau tika aprakstīts iepriekš 3.4. sadaļā, ir piemērojams arī attiecībā uz obligācijām. Turklāt specifiski uz obligācijām attiecas arī tālāk minētie normatīvie dokumenti.

                     (308)

                     Ķīnas Tautas Republikas likums par vērtspapīriem, kas pārskatīts un pieņemts Ķīnas Tautas Republikas desmitā nacionālā tautas kongresa pastāvīgās komitejas 18. sanāksmē 2005. gada 27. oktobrī un stājās spēkā 2006. gada 1. janvārī (pašreizējā redakcija izsludināta 2014. gada 31. augustā) (“Vērtspapīru likums”).

                     (309)

                     Administratīvie pasākumi korporatīvo obligāciju emisijai un tirdzniecībai, Ķīnas vērtspapīru regulēšanas komisijas rīkojums Nr. 113, 2015. gada 15. janvāris.

                     (310)

                     Ķīnas Tautas bankas izdotie nefinanšu uzņēmumu parāda finansēšanas instrumentu administrēšanas pasākumi starpbanku obligāciju tirgū, Ķīnas Tautas bankas rīkojums [2008] Nr. 12, 2008. gada 9. aprīlis.

                     (311)

                     Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumi, ko 2011. gada 18. janvārī izdevusi Valsts padome.

                     (312)

                     Saskaņā ar tiesisko regulējumu obligācijas Ķīnā nav iespējams brīvi izdot vai tirgot. Katras obligācijas emisija ir jāapstiprina dažādām valsts iestādēm, piemēram, PBOC, NDRC vai CSRC, atkarībā no obligācijas un emitenta veida. Turklāt saskaņā ar Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumiem ir noteiktas ikgadējas kvotas uzņēmumu obligāciju emisijai.

                     (313)

                     Turklāt saskaņā ar Vērtspapīru likuma 16. pantu obligāciju emisijai obligāti jāatbilst šādām prasībām: “piesaistīto līdzekļu ieguldījumam jāatbilst valsts rūpniecības politikai […]” un “piesaistītajiem līdzekļiem […] jātiek izmantotiem atbilstoši apstiprinātajam mērķim”. Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 12. pantā atkārtots, ka piesaistīto līdzekļu mērķim jāatbilst valsts rūpniecības politikai.

                     (314)

                     Saskaņā ar dokumentu Administrative Measures for the Issuance and Trading of Corporate Bonds valsts emisijai drīkst piedāvāt tikai noteiktas obligācijas, kas atbilst stingriem kvalitātes kritērijiem, piemēram, AAA kredītreitings. Tādēļ lielākā daļa obligāciju tiek privāti izsniegtas tā dēvētajiem atbilstoši kvalificētajiem ieguldītājiem, kurus ir apstiprinājusi CSRC, un kuri būtībā ir Ķīnas institucionālie ieguldītāji.

                     (315)

                     Visbeidzot, uzņēmumu obligāciju procentu likmes nav brīvi noteiktas, jo Uzņēmumu obligāciju pārvaldības noteikumu 18. pantā noteikts, ka “procentu likme visām uzņēmumu obligācijām nedrīkst būt lielāka par 40 % no spēkā esošās procentu likmes, ko bankas maksā fiziskām personām par fiksēta termiņa krājnoguldījumiem ar tādu pašu termiņu”.

                     (316)

                     Pamatojoties uz konkrētu obligāciju emisiju, Komisija vēlējās iegūt arī konkrētu pierādījumu tam, ka tiek īstenota būtiska kontrole. Tādēļ tā pārbaudīja vispārējo tiesisko vidi, kā izklāstīts iepriekš 307.–315. apsvērumā, kopā ar konkrētiem izmeklēšanas secinājumiem.

                     (317)

                     Pārbaudes apmeklējumi atklāja, ka obligācijas izdeva divas izlasē iekļautas ražotāju eksportētāju grupas ar procentu likmēm, kas ir tuvas Ķīnas Tautas bankas (“PBOC”) standarta procentu likmēm, neatkarīgi no uzņēmumu finansiālā un kredītriska stāvokļa.

                     (318)

                     Praksē obligāciju procentu likmes ietekmē kredītreitings, kas līdzīgs aizdevumiem. Tomēr, kā aprakstīts iepriekš 237.–242. apsvērumā, vietējais kredītreitingu tirgus ir izkropļots un kredītreitingi nav ticami. To apliecina fakts, ka obligāciju emisijas obligāciju prospekti un kredītreitingu ziņojumi par izlasē iekļauto uzņēmumu emitētajām obligācijām neatbilda uzņēmumu faktiskajai situācijai.

                     (319)

                     Vienā gadījumā, piemēram, obligāciju emisijas finanšu analīze tika balstīta uz ļoti lielu apgrozījumu un peļņu 12 % apmērā, lai gan uzņēmuma finanšu pārskatos tika konstatēts, ka tas faktiski cieš zaudējumus.

                     (320)

                     Citā gadījumā detalizētais obligāciju prospekts brīdināja, ka uzņēmuma saistību līmenis ir pieaudzis, tas ir, “emitenta parādu slogs ir smags, un tā aktīvu un parādu attiecība ir augstāka nekā nozares vidējais rādītājs … Kopumā emitenta īstermiņa maksātspēja ir relatīvi zema, tādēļ pastāv zināms īstermiņa maksātspējas spiediens… Uzņēmums galvenokārt paļaujas uz peļņu, kuru neveido darbības ienākumi. Tas rada lielu nenoteiktību attiecībā uz rentabilitāti..” Tomēr pēc tam ziņojums tika noslēgts, piešķirot AAA kredītreitingu obligāciju piedāvājumam.

                     (321)

                     Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka normālos tirgus apstākļos obligāciju procentu likmēm vidēji jābūt lielākām par aizdevumu procentu likmēm, jo tās tiek uzskatītas par pakārtotu parādu. Tomēr izlasē iekļauto uzņēmumu gadījumā aizdevumu procentu likmes bija vienādas vai augstākas par obligāciju procentu likmēm.

                     (322)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija konstatēja, ka Ķīnas finanšu iestādes, kas organizē obligāciju emisiju izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, ir valsts iestādes pamatregulas 3. panta un 2. panta b) punkta nozīmē. Turklāt diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirts ieguvums, jo obligācijas tika emitētas zem likmes, kas zemākas par tirgus likmēm, kas atbilst to faktiskajam riska profilam.

               b)
               Īpašas iezīmes

                     (323)

                     Komisija uzskatīja, ka preferenciālais finansējums, izmantojot obligācijas, uzskatāms par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo obligācijas nevar izsniegt bez valdības iestāžu apstiprinājuma, un ĶTR Vērtspapīru likums nosaka, ka obligāciju emisijām jāatbilst valsts rūpniecības politikai. Saskaņā ar šīm politikas nostādnēm, modernas radiālās riepas (t. sk. bezkameru kravas automašīnu riepas) ir nosakāmas par atbalstāmu produktu kategoriju.

               c)
               Aprēķinu metodika

                     (324)

                     Tā kā obligācijas būtībā ir tikai cita veida parāda instruments, kas līdzīgs aizdevumiem, un tā kā aizdevumu aprēķināšanas metodika jau ir balstīta uz obligāciju grozu, Komisija nolēma izmantot iepriekš 3.4.4. sadaļā aprakstīto aizdevumu aprēķināšanas metodiku. Tas nozīmē, ka relatīvo starpību starp ASV AA kredītnovērtējuma uzņēmumu obligācijām un ASV BB kredītnovērtējuma uzņēmumu obligācijām ar to pašu termiņu piemēro standarta procentu likmēm, ko publicē PBOC, lai noteiktu uz tirgu balstītu procentu likmi obligācijām, ko pēc tam salīdzina ar faktisko procentu likmi, ko uzņēmums samaksājis, lai noteiktu ieguvumu.

                     (325)

                     Subsīdiju summas, kas tika noteiktas attiecībā uz preferenciālajām obligācijām izmeklēšanas periodā atlasītajām uzņēmumu grupām, ir šādas.

                                 Preferenciāls finansējums: obligācijas

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Kopējā subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 0,72 %

                                    Xingyuan Group

                                 0,12 %

               3.6.   Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: eksporta pircēju kredīti

                     (326)

                     Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja pausto, valsts īpašumā esošās bankas Ķīnā paredzēja eksporta pircēja kredītus vai koncesijas aizdevumus ārvalstu uzņēmumiem, piemēram, importētājiem, lai veicinātu Ķīnas produktu, tehnoloģiju un pakalpojumu, piemēram, riepu, eksportu.

                     (327)

                     Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka nevienā no importētāju kontiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir saistīti vai nesaistīti, nebija neatmaksāti aizdevumi no Ķīnas finanšu iestādēm. Tāpēc Komisija secināja, ka izmeklēšanas periodā šī programma nav piemērojama izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

               3.7.   Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: atbalsts ārvalstu ieguldījumiem

                     (328)

                     2015. gada beigās CNRC pārņēma 65 % Pirelli Group akciju. Tajā laikā šī uzņēmumu grupa tika novērtēta 7,1 miljardu EUR vērtībā. Šo iegādi papildināja vairāki ĶV atbalsta pasākumi.

                     (329)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas un galīgās informācijas izpaušanas ĶV un uzņēmums CNRC apgalvoja, ka Komisija nevarēja izpētīt šo shēmu, jo tā nebija ietverta sūdzībā vai paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV atkārtoja šo apgalvojumu un apgalvoja, ka Komisija nav devusi iespēju apspriesties pirms procedūras sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu, tādējādi liedzot ĶTR iespēju ierosināt savstarpēji saskaņotu nostāju. Turklāt ĶV apgalvoja, ka jaunās shēmas var kompensēt tikai tad, ja ES tiesību aktos ir noteikts juridiskais pamats. Tomēr šāds juridiskais pamats tika ieviests tikai pēc tam, kad 2017. gada decembrī stājās spēkā pamatregulas jaunā 10. panta 7. punkta otrā daļa (63), kas šai procedūrai nebija piemērojama. CNRC pauda uzskatu, ka paziņojumā par procedūras sākšanu vajadzējis minēt katru programmu atsevišķi. Tā kā Komisija bija atsaukusies tikai uz “dotācijām” vai “aizdevumiem”, nevis uz “kapitāla ieguldījumiem”, procedūra neattiecās uz SRF ieguldījumiem.

                     (330)

                     Komisija tam nepiekrita. Paziņojumā par procedūras sākšanu tika minēta “1) tieša naudas līdzekļu nodošana un potenciāla tieša līdzekļu vai saistību nodošana”. Gan antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, gan SKP nolīguma 1.1. panta (a)(1). punkta (i) apakšpunktā termins “tieša naudas līdzekļu nodošana” ir skaidrots ar piemēriem iekavās, proti, “piemēram, dotācijas, aizdevumi, pašu kapitāla ieguldījumi”. Tādējādi uz SRF ieguldījumu kā uz kapitāla ieguldījumu attiecās paziņojuma par procedūras sākšanu sadaļa par naudas līdzekļu tiešu nodošanu. Turklāt, kā paskaidrots tālāk 334.–340. apsvērumā, šajā izmeklēšanā SRF ieguldījums netika uzskatīts par atsevišķu, patstāvīgu programmu. SRF ieguldījums drīzāk bija papildu iejaukšanās piecu finanšu intervences pasākumu paketē, ko Ķīnas valdība veica saistībā ar Pirelli iegādi. Kopā ar citu kapitāla ieguldījumam no CINDA pārējās paketes daļas bija dotācija, aizdevums un procentu atmaksa, ko saņem CNRC par to, ka attiecībā uz to atbilstīgi veic izmeklēšanu. Tādējādi, analizējot SRF ieguldījumus, Komisija izmeklēšanā iekļāva nevis atsevišķu programmu, bet gan izskatīja visas viena kompleksa finanšu pasākuma attiecīgās daļas ārējās tirdzniecības veicināšanas programmas ietvaros šajā kontekstā.

                     (331)

                     Turklāt, pat ja būtu šaubas par procedūrā ietverto subsīdiju apjomu, Komisija kliedēja šīs šaubas, nodrošinot pilnīgu pārredzamību izmeklēšanas laikā. Jautājums par Silk Road Fund (“SRF”) ieguldījumu uz tirgu balstīto raksturu tika aktualizēts pēc kopīgas vienošanās ĶV pārbaudes apmeklējuma laikā, kad ĶV arī sniedza noderīgu informāciju par SRF būtību. Šajā sakarā Komisija bija arī pārsteigta par CNRC apgalvojumiem pēc galīgās informācijas izpaušanas, ka ĶV Komisijas pārbaudes apmeklējumā sniegusi tikai mutisku atbildi un ka Komisija neesot lūgusi papildu informāciju par SRF uz tirgu balstīto raksturu. Gluži pretēji, Komisija šajā sakarā nosūtīja ĶV 28. panta vēstuli un saņēma dokumentus par ĶV ieguldījumu SRF, tādējādi vēlreiz uzsverot, ka šis ĶV finansējuma aspekts reāli bijis daļa no procedūras.

                     (332)

                     Tāpēc apgalvojums, ka SRF ieguldījums bijis ārpus izmeklēšanas darbības jomas, tika noraidīts.

               a)
               Juridiskais pamats

                     (333)

                     Ārējās tirdzniecības attīstības 13. piecgades plāns, ko izdevusi Tirdzniecības ministrija (“MOFCOM”), 2016. gada 26. decembris,

                                 —

                                 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plāns,

                                 —

                                 Valsts padomes vadlīnijas Promotion of International Production Capacity and Equipment Manufacturing Cooperation, izdotas 2015. gadā (“vadlīnijas”),

                                 —

                                    Notice on Appropriating Subsidized Funds of Key Projects of 2015 Special Funds for the Development of Foreign Trade and Economy, C.H. [2015] Nr. 653 un Chemchina File [2016] Nr. 144,

                                 —

                                 Finanšu ministrijas paziņojums Release of Central State-Owned Capital Operating Budget in 2016, CZ [2016], Nr. 18.

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (334)

                     Komisija konstatēja, ka ĶV bija iesaistījusies vairākos veidos, lai atvieglotu CNRC 65 % kapitāldaļu iegādi Pirelli Group.

                     (335)

                     Pirmkārt, CNRC saņēma dotāciju 500 miljonu RMB apmērā (aptuveni 66 miljoni EUR), lai “veicinātu sadarbību globālās ražošanas jaudas jomā saskaņā ar One Belt One Road iniciatīvu” atbilstoši dokumentam Notice of the Ministry of Finance on Release of Central State-Owned Capital Operating Budget in 2016, CZ [2016], Nr. 18..

                     (336)

                     Otrkārt, CNRC saņēma 800 miljonu EUR preferenciālu aizdevumu no banku konsorcija, kurā ietilpa China Development Bank (“CDB”), EXIM un China Construction Bank (“CCB”). Aizdevuma līgumā kā aizdevuma mērķis minēta Pirelli iegāde.

                     (337)

                     Treškārt, CNRC saņēma 17 miljonu RMB kompensāciju par procentiem, kas samaksāti par iepriekšminētajā apsvērumā minēto aizdevumu. Šo kompensāciju piešķīra Finanšu ministrija “Pirelli akciju tiesību iegādei”, ko ietvēra “galvenie projekti 2015. gadā speciālos fondos ārējās tirdzniecības attīstībai” saskaņā ar paziņojumu par ārvalstu tirdzniecības un ekonomikas attīstības speciālo fondu 2015. gada galveno projektu subsidēto fondu apstiprināšanu, C.H. [2015] Nr. 653 un Chemchina lietu [2016] Nr. 144.

                     (338)

                     Ceturtkārt, ĶV piedalījās Pirelli Group kapitāldaļu iegādē, nodrošinot līdzdalību kapitālā 533 miljonu EUR apmērā ar SRF – valdības ieguldījumu fonda, kas ir daļa no One Belt One Road iniciatīvas – starpniecību. Ieguldījumu nolīgumā ir runa par darījuma praktiskajiem aspektiem, taču nekas nav teikts par pamatā esošajiem nosacījumiem. Komisijai netika iesniegti nekādi citi dokumenti attiecībā uz šo konkrēto darbību starp SRF un CNRC.

                     (339)

                     Visbeidzot, ĶV piedalījās China National Tire Group pārstrukturēšanā pēc iegādes, nodrošinot līdzdalību kapitālā 266 miljonu EUR vērtībā ar China Cinda Asset Management Company Ltd. starpniecību (“Cinda”) uzņēmumā, kuram pieder Pirelli Group rūpniecisko riepu segments.

                     (340)

                     Visu piecu iejaukšanās gadījumu kopējais mērķis bija atļaut CNRC iegādāties Pirelli. Kopā tie tiek saukti par “pasākumu”.

               c)
               Valsts iestādes

                     (341)

                     Tādējādi daļa ĶV atbalsta tika sniegta tieši (piemēram, ar dotācijām), un daļa – netieši, ar valstij piederošo struktūru starpniecību. Attiecībā uz iepriekšējā apsvērumā minēto preferenciālo aizdevumu Komisija jau 3.4.1. sadaļā konstatēja, ka CDB, EXIM un CCB darbojas kā valsts iestādes pamatregulas 3. panta un 2. panta b) punkta nozīmē, izsniedzot aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

                     (342)

                     Attiecībā uz SRF un Cinda Komisija konstatēja, ka abas iestādes pilnībā pieder ĶV, un to korporatīvās pārvaldības struktūra norāda uz to, ka valstij ir būtiska ietekme uz tām.

                     (343)

                     Saskaņā ar tās tīmekļa vietni SRF ir valstij piederoša struktūra, kuru izveidojusi un atbalsta valsts, lai sniegtu ieguldījumus un finansiālu atbalstu tirdzniecības un ekonomiskajai sadarbībai un savienojamībai saskaņā ar Ķīnas īstenoto Belt and Road Initiative. Uzņēmums 100 % pieder valstij ar Valsts Ārvalstu valūtas pārvaldes, China Investment Corporation, EXIM Bank un CDB starpniecību. Tam ir direktoru padome un uzraudzības padome, kas sastāv no dažādu ministriju pārstāvjiem.

                     (344)

                     Uzņēmums Cinda dibināts 1999. gadā kā valstij piederošs uzņēmums un CCB sliktā banka. Saskaņā ar gada pārskatu, tā bija pirmā aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, kas 1999. gada aprīlī tika izveidota saskaņā ar Valsts padomes apstiprinājumu, lai risinātu finanšu riskus un uzturētu finanšu sistēmas stabilitāti, kā arī veicinātu valsts banku un uzņēmumu reformu. 2017. gadā uzņēmuma galvenie akcionāri bija Finanšu ministrija (64,45 %) un ĶTR Nacionālā sociālās apdrošināšanas fonda padome (7,06 %). Sabiedrības direktoru padome un uzraudzības padome sastāv no dažādiem valsts iestāžu un lielu valsts finanšu institūciju pārstāvjiem.

                     (345)

                     Zemas uzticamības aktīvu pārvaldīšana ir uzņēmuma pamatdarbības nozare. Saskaņā ar gada pārskatu, uzņēmums “cieši koordinēja nacionālo stratēģiju” un cita starpā atbalstīja Ķīnas īstenotās Belt and Road iniciatīvas izveidi. Uzņēmums tāpat zvērēja, ka tas “godprātīgi izpētīs un īstenos ĶKP 19. Nacionālā kongresa garu un Sji Dzjiņpina uzskatus par sociālismu ar Ķīnas iezīmēm jaunajai ērai, enerģiski stiprinās partijas vispārējo vadību un nodrošinās spēcīgu politisko garantiju Sabiedrības attīstībai”.

                     (346)

                     Pamatojoties uz pārbaudes apmeklējuma laikā sniegto informāciju, kā arī publiski pieejamo informāciju, Komisija tādējādi secināja, ka valdības kontrole ir oficiāli pierādīta attiecībā uz SRF un Cinda.

                     (347)

                     Komisija arī ievāca informāciju par to, vai ĶV īstenojusi būtisku kontroli pār SRF un Cinda vadību. Šajā kontekstā Komisija atzīmēja, ka to līdzdalība jāaplūko saistībā ar tālāk minēto tiesisko regulējumu.

                     (348)

                     Ārējās tirdzniecības attīstības 13. piecgades plānā ir noteikti vispārējie principi, uz kuriem balstīta Ķīnas ārējās tirdzniecības politika, kas paredz darbības jomas paplašināšanu un pacelšanos augstākā līmenī, kā arī “iešanas ārpus” un “ieviešanas” politikas apvienošanu, lai veicinātu tirdzniecības izaugsmi. Plāna mērķis ir arī veicināt pārveidošanos no eksporta, kurā dominē preces, uz eksportu, kurā dominē preces, pakalpojumi, tehnoloģijas un kapitāls. Šajā kontekstā viens no plāna III nodaļas 3. sadaļā minētajiem galvenajiem uzdevumiem ir ārējās tirdzniecības uzņēmumu starpvalstu darbības spējas pastiprināšana, kas stimulē spēcīgus uzņēmumus paplašināt rūpnieciskās ķēdes, veikt starpvalstu uzņēmumu apvienošanas un iegādes un iegūt kvalitatīvus zīmolus, pamattehnoloģijas un tirdzniecības kanālus. Plānā arī minēts, ka sistemātisks atbalsts tiks sniegts starptautiskiem uzņēmumiem ar labu kredītvērtību, tādējādi veidojot lielu uzņēmumu daudzumu ar starptautiskām uzņēmējdarbības spējām, kuriem ir izplatīšanas tīkls vispasaules tirgos.

                     (349)

                     Valsts padomes vadlīnijās Promotion of International Production Capacity and Equipment Manufacturing Cooperation arī sniegta sīkāka informācija par to, kā praksē īstenojama “iešanas ārpus” stratēģija. Minētie mērķi ir veicināt realizēt pāreju no produktu eksporta uz industriju eksportu un “aktīvi attīstīt un “izmantot iespējas”, ko sniedz attīstīto valstu tirgi”. Galvenais mērķis ir izveidot virkni vadošu uzņēmumu ar starptautisku konkurētspēju un tirgus attīstības spējām.

                     (350)

                     Minēto vadlīniju 30.–36. pantā ir uzskaitīts visu veidu politikas atbalsts, ko var saņemt uzņēmumi, kuri “paplašinās uz ārzemēm”, piemēram, fiskālā un nodokļu atbalsta politika, koncesijas aizdevumi, finansiāls atbalsts sindicēto kredītu veidā, eksporta kredīti un projektu finansēšana, kapitāla ieguldījumi un – visbeidzot – eksporta kredīta apdrošināšana.

                     (351)

                     35. pantā īpaši norādīts, ka Silk Road Fund ir valsts atbalstītu projektu finansēšanas instruments, kas tiek izmantots, lai “paplašinātu kapitāla ieguldījumu avotus”. … Mēs nodrošināsim Silk Road Fund iespēju pilnīgu izmantošanu. Mēs aktīvi atbalstīsim starptautiskās ražošanas jaudas un aprīkojuma ražošanas sadarbības projektus, izmantojot kapitāla ieguldījumus un parādu finansējumu”.

                     (352)

                     Turklāt pats Silk Road Fund savā tīmekļa vietnē norāda, ka tā mērķis ir palīdzēt Ķīnas uzņēmumiem uzlabot eksporta rādītājus, nodrošinot viņiem labāku piekļuvi ārējiem tirgiem ar ārvalstu operāciju izveidošanu un ārvalstu augsto tehnoloģiju iegādi.

                     (353)

                     Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka ĶV izveidojusi normatīvu satvaru, kas jāievēro vadītājiem un uzraugiem, ko iecēlusi ĶV un kas atskaitās ĶV. Tāpēc ĶV paļāvās uz normatīvo satvaru, lai īstenotu būtisku kontroli pār SRF un Cinda vadību.

                     (354)

                     Komisija tāpat pārbaudīja SRF un Cinda konkrēto uzvedību un atzīmēja, ka saistībā ar Pirelli Group akciju iegādi abi šie uzņēmumi rīkojušies kā finanšu ieguldītāji un faktiski nav veikuši operatīvo kontroli pār saviem ieguldījumiem. Turklāt abi uzņēmumi piešķir ieguvumu, ko nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos.

                     (355)

                        Cinda par līdzdalību kapitālā samaksāja neparasti lielu summu. Cinda samaksāja 266 miljonus EUR par šo līdzdalību kapitālā, lai gan bāzes pamatkapitāla daļa atbilda tikai 38 miljoniem EUR un uzņēmuma neto aktīvi bija 73 miljoni EUR.

                     (356)

                     Attiecībā uz SRF un atbilstoši paša fonda paziņojumiem SRF mērķis ir sniegt finansiālu atbalstu projektiem, kuriem nav pietiekama pašu kapitāla, samazinot kopējo parāda attiecību un uzlabojot projektu finansēšanas spējas. Tajā pašā laikā fonds atvieglo sindicēto kredītu (piemēram, iepriekš minētajā 336. apsvērumā minēto atviegloto aizdevumu) ņemšanu, kas nodrošina turpmāku projektu finansējuma atbalstu. Pirelli darījumu savā tīmekļa vietnē atkārtoti minējis pats SRF kā šīs darba metodes piemēru.

                     (357)

                     Tādēļ Komisija secināja, ka SRF un Cinda īsteno iepriekšminēto tiesisko regulējumu, īstenojot valdības funkcijas attiecībā uz riepu nozari, tādējādi darbojas kā valsts iestāde pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, to lasot saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru.

                     (358)

                     Turklāt, pat ja SRF un Cinda netiktu uzskatītas par valsts iestādēm, Komisija konstatēja, ka tās uzskatāmas par tādām, kam ĶV uzticējusi, vai kuras ĶV norīkojusi veikt funkcijas, kas parasti ir valdības kompetencē pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē to pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti iepriekš 342.–356. apsvērumā. Tādējādi katrā ziņā to darbība tiktu saistīta ar ĶV.

                     (359)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas un galīgās informācijas izpaušanas CNRC un Pirelli apgalvoja, ka SRF un Cinda nav valsts iestādes, jo SRF nav atbalsta aģentūra un gan SRF, gan Cinda vēlas gūt uz tirgu balstītu peļņu kā jebkurš privāts ieguldītājs. CNRC pauda uzskatu, ka apstāklis, ka ar SRF ieguldījumu apmaksātas Pirelli akcijas par tirgus cenu, apstiprina, ka lēmumi par ieguldījumiem tiek pieņemti neatkarīgi un ir balstīti uz tirgus principiem.

                     (360)

                     Komisija atgādināja, ka valsts iestādes analīze sniedz atbildi uz jautājumu, vai struktūrai ir piešķirtas valdības pilnvaras. Valstij ne vien pieder SRF (kā minēts 343.–346. apsvērumā, bet valdība arī īsteno būtisku kontroli pār to. Tas, vai atsevišķi SRF lēmumi ir pamatoti no komerciālā viedokļa, nav noteicošais. Drīzāk izšķiroša nozīme ir tam, ka lēmumi par SRF netiek pieņemti neatkarīgi no valdības ietekmes. Kā minēts 348.–353. apsvērumā, ir stingrs normatīvais regulējums, saskaņā ar kuru SRF darbojas kā valdības instruments, lai īstenotu One Belt One Road iniciatīvas (pārdēvēta par “Belt and Road iniciatīvu” (“BR iniciatīva”)) politiskos mērķus. Tos īsteno SRF vadītāji, kurus ieceļ un uzrauga ĶV, tādējādi īstenojot būtisku kontroli pār SRF. Tāpēc Komisija apstiprināja savu novērtējumu par to, ka SRF ir valsts iestāde vai vismaz valdība tai ir uzticējusi vai devusi norādījumus veikt funkcijas, kas parasti ir valdības kompetencē, piemēram, īstenot sabiedriskās politikas mērķus.

               d)
               Ieguvums

                     (361)

                        CNRC un Pirelli arī sniedza piezīmes par informācijas dokumentu, apgalvojot, ka Komisija nav pierādījusi, ka SRF ieguldījuma nosacījumi bijuši pretrunā parastajai ieguldījumu praksei. Jebkurš finanšu ieguvums būtu jāierobežo līdz ar atšķirību starp valdības piedāvātajiem noteikumiem un tiem nosacījumiem, ko saņēmējs varētu būt ieguvis vispārējā tirgū. Jebkurā gadījumā ieguvuma nebija ne CNRC, ne Pirelli, jo līdzekļi tika nodoti Pirelli iepriekšējiem akcionāriem, lai iegūtu to akcijas.

                     (362)

                     Komisija nepiekrita faktam, ka SRF ieguldījumi CNRC piešķīruši ieguvumu un ka darījums bija salīdzināms ar to, ko varētu iegūt vispārējā tirgū tālāk minēto iemeslu dēļ.

                     (363)

                     Lai gan SRF maksāja par Pirelli akcijām tirgus cenu, valdības iejaukšanās priekšrocība CNRC ir atšķirīga no cenas, par kuru tika veikts SRF kapitāla ieguldījums. Patiešām, valdības intervences pasākuma ieguvums slēpās apstāklī, ka uzņēmumam CNRC nebija pietiekamu pašu līdzekļu uzņēmuma Pirelli iegādes finansēšanai. Tādējādi šis darījums tika veikts ar ļoti augstu parāda īpatsvaru. Ja SRF nebūtu iejaucies, lai iegūtu līdzdalību kapitālā, CNRC būtu jāiegulda papildu līdzekļi aizdevumu tirgū. Tomēr tas būtu grūti jau tā ļoti augstā parāda īpatsvara dēļ. Šajā sakarā viens no priekšnoteikumiem aizdevuma piešķiršanai, ko China Development Bank piešķīra uzņēmumam CNRC, noteica, ka CNRC jāpierāda, ka tas ir nodrošinājis papildus līdzekļus no citiem avotiem. Turklāt, kā minēts iepriekš 356. apsvērumā, SRF savā tīmekļa vietnē reklamē, ka tā galvenais mērķis ir finansiāls atbalsts projektiem, kuriem nav pietiekama pašu kapitāla, samazinot kopējo parāda attiecību, un uzlabojot projektu finansēšanas iespējas. Tajā pašā laikā fonds atvieglo sindicētos kredītus, kas nodrošina turpmāku projektu finansēšanas atbalstu.

                     (364)

                     Pat ja CNRC būtu spējis nodrošināt nepieciešamos līdzekļus ar papildu aizdevumu, tas būtu radījis izmaksas, jo uzņēmumam būtu bijis jāmaksā procenti par aizdevumu, un tam būtu bijis jāatmaksā aizdevuma pamatsumma. Pateicoties tam, ka iejaucās SRF, uzņēmumam CNRC nebija papildu finansēšanas izmaksu un tika uzlabota darījuma parāda attiecība, kas savukārt atviegloja līdzekļu saņemšanu no bankām.

                     (365)

                     Turklāt SRF ieguldījums precīzi atbilst tai summai, kas bija nepieciešama uzņēmumam CNRC, lai iegūtu Pirelli Group absolūto vairākuma īpašumu (65 % salīdzinājumā ar 48,75 % bez SRF atbalsta). Šīs vairākuma īpašumtiesības tika iegūtas, neatdodot kontroli mazākuma akcionāram.

                     (366)

                     Visbeidzot, SRF darījuma izejas bloķēšanas periods ir daudz ilgāks, nekā parasti privātiem riska kapitāla ieguldītājiem, kuri vēlas pēc iespējas ātrāk maksimāli palielināt savu atdevi.

                     (367)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CNRC šos argumentus apstrīdēja. CNRC ieskatā Komisija veikusi kļūdainu hipotētisko analīzi, pārbaudot, vai SRF kapitāla ieguldījums atbilst parastajai privāto ieguldītāju ieguldījumu praksei, kad tie veic parāda ieguldījumus. CNRC arī atgādināja par SRF ieguldījuma vairākiem posmiem, apgalvojot, ka tas pilnībā atbilst parastajai ieguldījumu praksei kā klasisks pirkšanas darījums, izmantojot aizņemtus līdzekļus. Konkrēti, bloķēšanas periods attiecībā uz SRF iziešanu nav bijis neparasti garš. Tas izbeigts pirms termiņa un bija tāds pats kā pārējiem mazākuma akcionāriem. Visbeidzot, attiecībā uz CNRC ar vispārīgiem politikas paziņojumiem nepietiek, lai parādītu finansiālo ieguldījuma piešķirto ieguvumu.

                     (368)

                     Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Ieguvumam, ko guvis CNRC kā SRF ieguldījuma saņēmējs, bija daudz dažādu aspektu. Tirgus ekonomikas ieguldītājam, kas apsvērtu tādu kapitāla līdzdalību, kādu nodrošinājis SRF, vajadzētu novērtēt ar darījumu saistītos riskus. Tā nozares partnerim CNRC tolaik nebija pietiekami daudz līdzekļu, lai kļūtu par Pirelli vairākuma kapitāldaļu īpašnieku, un tam bija svarīgi atrast finanšu ieguldītāju, kas tam palīdzētu. Kā norādīts 363. apsvērumā, CNRC varēja saņemt papildu aizdevumus no citām bankām tikai vispārējās parāda attiecības uzlabošanās dēļ. Nodrošinot CNRC izšķirošo iespēju ne vien kļūt par Pirelli vairākuma kapitāldaļu turētāju, bet arī saņemt papildu aizdevumu, SRF ieguldījums bija būtiska daļa no ĶV darbības ar mērķi pievienot Pirelli CNRC portfelim. Tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu izmantojis šo pozīciju un nodrošinājis līdzekļus ar būtiski atšķirīgiem noteikumiem.

                     (369)

                     Pirmkārt, Komisija atzīmēja, ka ir savādi, ka SRF piekritis atteikties no balsstiesībām padomē par labu CNRC. Ir ļoti apšaubāms, vai tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu apmierināts ar CNRC“pilnvarošanu” kļūt par vairākuma akcionāru ar pilnīgu darbības kontroli, atsakoties no balsstiesībām, lai darbotos kā “neietekmīgs” mazākuma akcionāram.

                     (370)

                     Otrkārt, salīdzinoši ilgais bloķēšanas periods attiecībā uz SRF norāda uz to, ka SRF ieguldījums bijis pamatots valsts politikā. Tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu uzstājis uz daudz īsāku periodu, lai palielinātu savu peļņu, un apstāklis, ka citi mazākuma akcionāri pieņēmuši tādus pašus nosacījumus, nav būtisks, jo viens no tiem nemaz nav finanšu ieguldītājs, bet otrs darbojas kā ilgtermiņa ieguldījumu fonds. Notikumi pēc ieguldījuma, proti, bloķēšanas pasākuma agrāka izbeigšana saistībā ar Pirelli atkārtotu iekļaušanu biržas saraksta pirms termiņa, liecina par to pašu. Tie liecina, ka bloķēšanas periods, par kuru bija panākta vienošanās, neatbilst standarta tirgus nosacījumiem finanšu ieguldītājam ar tik augstu parāda īpatsvaru attiecībā uz CNRC, kā paskaidrots iepriekš.

                     (371)

                     Treškārt, CNRC piešķirtās pirmpirkuma tiesības atlikušo akciju iegādei pēc bloķēšanas perioda beigām, lai iegūtu pilnīgu kontroli pār uzņēmumu, nav uz tirgu balstītas. Uz peļņu orientēts tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu saglabājis elastību, lai panāktu augstāku cenu par akcijām, ja uz tām būtu konkurējoši pretendenti, un nebūtu piekritis šādām pirmpirkuma tiesībām. To pastāvēšana vēlreiz pierāda, ka SRF ieguldījums ir saistīts ar valsts politikas mērķi palīdzēt CNRC kā valstij piederošam uzņēmumam pabeigt Pirelli iegādi ar izdevīgiem nosacījumiem.

                     (372)

                     Visu minēto iemeslu dēļ Komisija saglabāja savu nostāju par to, ka SRF ieguldījums nodrošinājis ieguvumu CNRC.

                     (373)

                     Attiecībā uz Cinda ieguvuma noteikšanas konteksts bija atšķirīgs, jo līdzekļus faktiski maksāja uzņēmumam CNRC, un, tā kā Komisija secināja, ka pašu kapitāla līdzdalība nav balstīta uz tirgus prasībām atbilstošā cenā, kā minēts iepriekš 355. apsvērumā. Atbildot uz informācijas dokumentu, CNRC un Pirelli iesniedza aktīvu novērtēšanas ziņojumu, lai konstatētu, ka ieguldījumi veikti, pamatojoties uz tirgus principiem. Pēc pārbaudes Komisija konstatēja, ka novērtējuma ziņojumā norādītie skaitļi neatbilst Komisijas rīcībā esošajiem skaitļiem. Patiesībā novērtējuma ziņojums neattiecās uz Cinda ieguldījumiem, bet tika izstrādāts saistībā ar citu kapitāla darījumu CNRC grupas ietvaros. Šajā darījumā tika ietverts arī Pirelli Industrial Srl., bet tas attiecās uz citu pircēju un citu laika periodu – vienu gadu pirms Cinda līdzdalības. Komisija atzīmēja, ka Pirelli Industrial Srl. 2016. gadā veicis lielu pārstrukturēšanu. Tādējādi tā finanšu stāvoklis 2016. gada beigās, kā to apliecina revīzijas ziņojums par 2016. gadu, vairs nav salīdzināms ar situāciju, kas aprakstīta CNRC iesniegtajā aktīvu novērtēšanas ziņojumā. Tā kā trūkst pārbaudāmas informācijas par pareizajām vienībām un laika periodu, Komisija saglabāja savu nostāju attiecībā uz Cinda ieguldījumiem.

                     (374)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CNRC un Pirelli nepiekrita arī šai analīzei. Tie pauda uzskatu, ka CNRC nav guvis labumu, jo Cinda ieguldījums atbildis parastajai ieguldījumu praksei. Tie jo īpaši pamatoja savu apgalvojumu, atsaucoties uz tādu pašu novērtējuma ziņojumu, ko sagatavojis neatkarīgs novērtētājs un kas analizēts iepriekšējā apsvērumā. Lai gan tie atzina, ka ziņojums patiešām sagatavots saistībā ar citu kapitāla darījumu, tie apgalvoja, ka ar to nepietiek, lai izslēgtu, ka minēto ziņojumu var izmantot kā atsauci citu darījumu veikšanai (piemēram, Cinda veiktā iegāde).

                     (375)

                     Komisija nepieņēma šo apgalvojumu to pašu iemeslu dēļ, kuri paskaidroti iepriekš 373. apsvērumā un, kā atzinis Pirelli: aktīvu novērtēšanas ziņojums attiecas uz citu kapitāla darījumu un citu laika periodu, proti, vienu gadu pirms Cinda līdzdalība kapitālā. Minētajā periodā Pirelli veica lielu pārstrukturēšanu, kas neapšaubāmi ietekmēja tā finansiālo stāvokli. Turklāt, kā apstiprināja CNRC, Cida iegādājās 38 % akciju uzņemumā Pirelli Industrial Srl., ko tagad dēvē par Prometeon Tyre Group S.r.l. (“PTG”). Tā kā minētā uzņēmuma kapitāls tolaik bija 100 miljoni EUR, akciju nominālvērtība bija 38 miljoni EUR. Cinda par līdzdalību kapitālā samaksāja 266 miljonus EUR. Ņemot vērā to, ka uzņēmuma neto aktīvu vērtība tolaik bija mazāka par pusi no šīs summas un ka tas tikpat kā neguva peļņu, ne uz aktīviem balstīts novērtējums, ne uz ienākumiem balstīts novērtējums nepamatotu tik lielu kapitāla līdzdalības summa. Tā kā tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērijs netika izpildīts, Komisija apstiprināja savu nostāju par to, ka Cinda ieguldījums radījis papildu ieguvumu CNRC.

               e)
               Īpašas iezīmes

                     (376)

                     Komisija arī noteica, ka saskaņā ar šo pasākumu piešķirtās subsīdijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēti, ķīmiskā rūpniecība un SRF ir īpaši minēti ĶV tiesību aktos. Apstāklis, ka tiesību aktos ietverts plašs nozaru tvērums un ka SRF vai Cinda varētu ieguldīt citās nozarēs, neapgāž šos konstatējumus. Pēc galīgās informācijas izpaušanas CNRC apšaubīja šos konstatējumus. Tas apgalvoja, ka finansējums BR iniciatīvai nav nepārprotami attiecināts tikai uz konkrētiem uzņēmumiem vai nozarēm. Tas jo īpaši uzsvēra, ka vadlīnijās minēto prioritāro jomu saraksts nav izsmeļošs.

                     (377)

                     Komisija atgādināja Ķīnas preferenciālā finansējuma dažus aspektus. Tā vietā, lai īstenotu skaidri noteiktas finansējuma programmas ar stingriem atbilstības kritērijiem, augstākais politiskais līmenis identificē virkni veicinātu nozaru. Tādi finanšu dalībnieki kā politikas bankas, SRF vai Cinda ievēro šos norādījumus reālajā praksē. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija regulāri kompensē subsīdijas šādām veicinātām nozarēm kā īpašas subsīdijas, jo šīs nozares var uzskatīt par “zināmiem uzņēmumiem” pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē (64). Šajā lietā CNRC neapstrīdēja, ka ķīmiskā rūpniecība ir šādas veicinātas nozares daļa. Apstāklis, ka sarakstu varētu paplašināt, tajā ietverot citas nozares, nemaina šo konstatējumu.

                     (378)

                     Turklāt, kā minēts iepriekš 348. un 349. apsvērumā, tiesību akti konkrēti attiecas uz eksportējošiem uzņēmumiem, un tajos minēta “piekļuves iegūšana starptautiskajiem tirgiem”. Ņemot vērā to, ka pasākums ir atkarīgs no eksporta rādītājiem (kā sīkāk aprakstīts f) punktā), tas arī jāuzskata par īpašu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

               f)
               Atkarība no eksporta rādītājiem

                     (379)

                     Pēc tam Komisija analizēja, vai pasākumi faktiski bijuši atkarīgi no eksporta rādītājiem, jo tie īpaši piešķirti konkrētiem uzņēmumiem “iziešanai ārpus” Ķīnas. Kopumā atbalsts tiek sniegts saskaņā ar BR iniciatīvu, kas ir daļa no MOFCOM ārējās tirdzniecības attīstības piecgades plāna.

                     (380)

                     Valsts padomes vadlīnijās Promotion of International Production Capacity and Equipment Manufacturing Cooperation konkrēti minētas nozares, kuras jāņem vērā saskaņā ar šo stratēģiju, un to vidū ķīmiskā rūpniecība ir prioritāra joma. 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plānā kā būtisks sasniegums pat īpaši minēts fakts, ka Chemchina Group iegādājies daļas uzņēmumā Pirelli Group.

                     (381)

                     Pasākums ir īpaši vērsts uz uzņēmumiem, kuri veic ārējus ieguldījumus. Kā minēts iepriekš 349. apsvērumā, mērķis ir īstenot pāreju “no ražojumu eksporta uz nozaru eksportu” un “aktīvi attīstīt un “izmantot iespējas”, ko sniedz attīstīto valstu tirgi”. Tāpēc Ķīnas uzņēmumi, kuri darbojas tikai vietējā tirgū, nav tiesīgi saņemt šādu finansiālu atbalstu. To, ka pasākums ir atkarīgs no eksporta rādītājiem, ilustrē arī fakts, ka jomas, kuras jāizvēlas par prioritāti ārējiem ieguldījumiem, ir tās, pēc kurām ir pieprasījums starptautiskā tirgū, un tās, kurām ir “ievērojamas priekšrocības starptautiskā konkurencē”, proti, tās, kurās var veicināt Ķīnas eksporta rādītājus. Ārējās tirdzniecības attīstības 13. piecgades plāna III nodaļas 3. sadaļā arī precizēts, ka atbalsts tiek vērsts uz ārējās tirdzniecības uzņēmumiem.

                     (382)

                     Attiecībā uz Pirelli Group iegādi SRF savā tīmekļa vietnē paziņoja sekojošo: “fonds atbalstīja uzņēmumu ChemChina tā īstenotās uzņēmuma Pirelli iegādē, kas palīdzēja uzņēmumam ChemChina….efektīvi īstenot piekļuvi ārvalstu tirgiem”, kā arī “Fonds atbalstīja uzņēmumu Chemchina, lai veicinātu ChemChina iekļūšanu apstrādes rūpniecības augstākajā klasē, tādējādi nodrošinot konkurences priekšrocības starptautiskajā tirgū”.

                     (383)

                     Iegādājoties 65 % Pirelli Group kapitāldaļu CNRC izmeklēšanas periodā tiešām praktiski palielināja savu kopējo eksportu uz ES par 29 %. CNRC arī piekrita vēl vairāk palielināt savu eksportu uz ES, pilnībā integrējot Pirelli kravas automobiļu riepu uzņēmējdarbību Ķīnas ražotāja eksportētāja Aeolus Tyre Co. Ltd. uzņēmējdarbībā. Tādēļ atbalstītās iegādes ilgtermiņa mērķis bija modernizēt Aeolus ražoto kravas automobiļu riepas, izmantojot no Pirelli Group iegādāto tehnoloģiju, lai pārietu uz augstākiem līmeņiem un sāktu eksportēt augstākas kvalitātes kravas automobiļu riepas, kas būtu konkurētspējīgākas ES tirgū.

                     (384)

                     Pēc izmeklēšanas perioda CNRC samazināja savu finansiālo līdzdalību Pirelli Group līdz 46 %. Pirelli Tyre Co, Ltd. pārtrauca ražot attiecīgo ražojumu, lai koncentrētos uz motociklu un automobiļu riepām, tādējādi pabeidzot Pirelli Group darbību nodalīšanu no attiecīgā ražojuma. Tomēr šie notikumi pēc izmeklēšanas perioda nemaina apstākli, ka pirms izmeklēšanas perioda un tā laikā CNRC bija saņēmis kompensējamas subsīdijas. Faktiski šie notikumi apstiprina, ka CNRC turpināja, kā solīts, palielināt attiecīgā ražojuma eksportu uz ES ar tā saistīto uzņēmumu starpniecību. Tāpēc Komisija uzskata, ka informācija, kas ievākta par Pirelli Group, ir reprezentatīva, lai aprēķinātu attiecīgajam ražojumam izmeklēšanas periodā piešķirtās subsīdijas summu.

                     (385)

                        CNRC un Pirelli atbildē uz informācijas dokumentu norādīja, ka subsīdija nav atkarīga no eksporta rādītājiem, citējot Apelācijas institūcijas judikatūru Airbus lietā, kurā jēdziens “atkarība no eksporta rādītājiem” ir interpretēts šaurā nozīmē.

                     (386)

                     Komisija atgādināja, ka jēdziens “subsīdijas, kuras de facto ir atkarīgas no eksporta rādītājiem” ir paskaidrots pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktā, kas atspoguļo SKP nolīguma 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 4. zemsvītras piezīmi. Tas ietver situāciju, kad subsīdija ir “faktiski ir saistīta ar … paredzēto eksportu”. Tas, vai subsīdija de facto ir atkarīga no eksporta rādītājiem, tiek novērtēts, balstoties uz subsīdijas piešķiršanu pamatojošo faktu kopējo konfigurāciju, t. sk. tās koncepciju un darbību. Komisija piekrita ieinteresētajām personām, ka šis jēdziens būtu jāinterpretē saskaņā ar Apelācijas institūcijas norādījumiem.

                     (387)

                     Apelācijas institūcija lietā Large Civil Aircraft norādīja, ka: “Subsīdijas, kura de facto ir atkarīga no eksporta rādītājiem, standarts saskaņā ar SKP nolīguma 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 4. zemsvītras piezīmi būtu ievērots tad, ja subsīdija piešķirta, lai dotu stimulu saņēmējam eksportēt tā, lai eksports ne tikai atspoguļotu piedāvājuma un pieprasījuma nosacījumus vietējā un eksporta tirgū, ko neizkropļotu subsīdijas piešķiršana (65).” Proti, “vai subsīdijas piešķiršana ir vērsta uz stimulu uzlabot saņēmēja eksporta rādītājus nākotnē (66)?”. Tas varētu ietvert situāciju, kurā saņēmējs apsola palielināt eksporta rādītājus (salīdzinājumā ar iekšzemes tirgus rādītājiem).

                     (388)

                     Komisija piemēroja šīs lietas faktus, ņemot vērā savāktos pierādījumus, un konstatēja, ka šis nosacījums ir izpildīts. Atšķirībā no Airbus lietas, kurā četras piešķīrējas iestādes finansēja Eiropas uzņēmumu, kas darbojas gan iekšzemes, gan ārvalstu tirgos un kurā pasākums nebija veidots virzībā uz Airbus lielāku eksporta orientāciju, šī konkrētā lieta ietver trīspusējas attiecības: Ķīnas valsts iestādes finansēja CNRC, un tām nebija ierobežojumu attiecībā uz naudas izlietojumu. Uzņēmums to saņēma ar precīzu juridisku nosacījumu nopirktu citu uzņēmumu, proti, Pirelli. Pieņemot šādu ar nosacījumu saistītu finansējumu, CNRC solīja palielināt eksporta rādītājus (salīdzinājumā ar iekšzemes tirgus rādītājiem) un palielināt pārdošanas apjomu, jo īpaši Eiropā.

                     (389)

                     Pirmkārt, subsīdijas piešķiršana ir saistīta ar paredzēto eksportu, jo, inter alia, pasākums ir izstrādāts ārējās tirdzniecības uzņēmumiem. Atbalsts CNRC bija pieejams tikai tam, lai vairāk vērstu savu darbību uz eksportu (salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū), un šāds atbalsts netika sniegts citiem Ķīnas uzņēmumiem, kuri pārdod tikai Ķīnas iekšzemes tirgū. Minēto pamato šādi oficiāli valdības dokumenti.

                     (390)

                     13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plānā uzņēmuma Chemchina veiktā Pirelli iegāde īpaši minēta kā 12. piecgades plāna īstenošanas būtisks sasniegums (nodaļā ar virsrakstu “Starptautiskā sadarbība”). Turklāt 10. nodaļā saistībā ar starptautiskās sadarbības projektiem, kas īstenoti BR iniciatīvas ietvaros, teikts, ka būtu jāuzsver “sadarbība starptautiskās jaudas palielināšanā riepu ražošanas un citās liela apjoma eksporta nozarēs”.

                     (391)

                        MOFCOM 2015. gadā noteica Pirelli iegādi par svarīgu ārējās tirdzniecības attīstības projektu. Vispārinot, viens no ārējās tirdzniecības attīstības 13. piecgades plāna mērķiem (III nodaļas 3. sadaļa) ir ārvalstu tirdzniecības uzņēmumu starpvalstu darbības spējas pastiprināšana, kas stimulē spēcīgus uzņēmumus paplašināt rūpnieciskās ķēdes, veikt starpvalstu uzņēmumu apvienošanas un iegādes un iegūt kvalitatīvus zīmolus, pamattehnoloģijas un tirdzniecības kanālus. Plānā arī minēts, ka sistemātiski tiks atbalstīti starpvalstu uzņēmumi ar labu kredītreitingu, tādējādi veidojot lielu uzņēmumu kopu ar starpvalstu uzņēmumu starptautisku uzņēmumu iespējām, kuriem ir izplatīšanas tirgus tīkls visā pasaulē.

                     (392)

                     Valsts padome vadlīnijās norādīja, ka “Ķīnas rūpnieciskās priekšrocības un finansējuma priekšrocības jāapvieno ar pieprasījumu ārzemēs […], lai enerģiski veicinātu sadarbību starptautiskās ražošanas jaudas un iekārtu ražošanas jomā”. Turklāt vadlīnijas paredz, ka “par prioritāti jāizvēlas jomas […], kurām ir “ievērojamas priekšrocības starptautiskā konkurencē un tās, pēc kurām ir pieprasījums starptautiskā tirgū.” Turklāt, kā minēts iepriekš 349. apsvērumā, vadlīniju mērķi ir “aktīvi attīstīt” un “izmantot iespējas”, ko sniedz attīstīto valstu tirgi”.

                     (393)

                        SRF darbojas tikai ar ārvalstu valūtu (t. i., USD un EUR). Pretēji bankām, nodrošinot līdzekļus gan RMB, gan cietajā valūtā, SRF atbalsta projektus tikai ar ārvalstu valūtu. Kā teicis SRF priekšsēdētājs: “Silk Road Fund ir ārējo investīciju fonds, kas galvenokārt iegulda ārvalstu valūtā” (67).

                     (394)

                     Tādējādi uzņēmums, kas pārdod tikai Ķīnas tirgū un neeksportē vai kuram nav pierādīta uzņēmējdarbības plāna, kā palielināt eksportu, nebūs tiesīgs saņemt atbalstu no SRF.

                     (395)

                     Otrkārt, Komisija analizēja konkrētos apstākļus, kas pastāvēja brīdī, kad piešķīrējas iestādes piešķīra subsīdijas, lai noteiktu, ka arī šis īpašais atbalsts bijis saistīts ar CNRC paredzamā pārdošanas apjomu eksportam (salīdzinājumā ar tā pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū) mainīšanu. Komisija atrada vairākus rādītājus, kas apstiprināja secinājumu, ka tas tā tiešām bijis.

                     (396)

                     Visos piecos intervences pasākumos (“pasākums”) piešķīrēja iestāde norādījusi, ka līdzekļi piešķirti uzņēmuma Pirelli Group iegādei. Cinda intervences pasākumā piešķīrēja iestāde vēl sīkāk precizēja nosacījumus līdzekļu piešķiršanai. Kā jau minēts, attiecībā uz Cinda intervences pasākumu daļu turētāju līgumā ir noteikts, ka Cinda atzīst, ka nosacījums tās līdzdalībai Pirelli Industrial kapitālā ir plāns, kā pirms noteikta termiņa iepludināt visu savu daļu Ķīnas ražotāja eksportētāja Aeolus uzņēmējdarbībā.

                     (397)

                        SRF kā līdzieguldītājs pilnībā apzinājās CNRC stāvokli tirgū un paredzēja ieguvumus no eksporta rezultātiem, ko nodrošinātu darījums. Silk Road Fund priekšsēdētājs to apliecināja, teikdams: “Fonds atbalstīja Chemchina uzņēmuma Pirelli iegādē, tādējādi palīdzot Chemchina ne vien veiksmīgi ieviest ārzemju progresīvās tehnoloģijas un vadības zinātību par to, kā ražot augstas kvalitātes ražojumus, bet arī efektīvi iegūt piekļuvi starptautiskajiem tirgiem (68).”

                     (398)

                        CNRC galvenie ieguvumi no Pirelli iegādes nebija saistīti ar iekšzemes tirgu. Pārņemšanas brīdī CNRC jau bija galvenais kravas automobiļu riepu dalībnieks Ķīnas iekšējā tirgū, savukārt Pirelli šajā tirgū bija tikai neliela tirgus daļa (mazāk nekā 1 %). Turklāt Pirelli Group ir pasaules mēroga spēlētājs, kuram Ķīnas tirgus nozīmē mazāk nekā 10 % no visu ražojumu kopējā pārdošanas apjoma. Tāpat gan CNRC, gan Pirelli Tire Co. Ltd. eksporta pārdevumi jau atbilst aptuveni 60 % no kopējā pārdošanas apjoma.

                     (399)

                     Turklāt cita starpā Shandong provinces riepu ražošanas nozares pārveidošanas un modernizācijas īstenošanas plānā, ko apstiprina ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem, Ķīnas iekšējais tirgus ir tirgus, kurā dominē pārdošana 3. līmeņa kategorijā, savukārt 1. līmeņa riepas ir daudz vairāk pārstāvētas ES un ASV tirgos. Tādējādi 1. līmeņa dalībnieka ar globāli atpazīstamu zīmolu, kāds ir Pirelli, pievienošana produktu portfelim nenodrošināja CNRC tūlītēju pievienoto vērtību iekšzemes pārdošanas tirgū, taču būtiski palielināja tā konkurētspēju eksporta tirgū, jo tagad tas varēja eksportēt visus ražojumus papildus savam parastajam 3. līmeņa ražojumu klāstam.

                     (400)

                     Turklāt Ķīnas tirgum jau ir raksturīgs zināms jaudas pārpalikums, un CNRC pašam bijis ievērojams daudzums neizmantotas jaudas. Saskaņā ar tirgus analīzes ziņojumu, kas pirms ieguldījuma veikts CNRC uzdevumā un uz kura pamata pieņemts lēmums par ieguldījumu, CNRC zīmols tādējādi “meklēja iespēju izvairīties no pašreizējās tā dēvētās Red Ocean konkurences un turpināja ārēju ekspansiju, lai pilnībā izmantotu savu spēku” (69). Atskaitē arī norādīts, ka galvenie ieguvumi, ko CNRC saņems, būs iespēja uzlabot savu starptautisko uzņēmējdarbību, piesaistot Pirelli globālo tirdzniecības tīklu. Šajā sakarā Komisija atzīmēja, ka pirms iegādes CNRC nebija sava tiešā pārdošanas kanāla ES; tirdzniecība tika realizēta, izmantojot neatkarīgus tirgotājus.

                     (401)

                     To ilustrē arī intervija ar Pirelli globālās darbības vadītāju pēc iegādes (70), kurš paziņoja, ka, pateicoties iegādei, jaunā grupa tagad varētu ieiet Austrālijas tirgū ar riepām dažādos cenu segmentos, un ka uzņēmums plāno palielināt savu eksportu, tādējādi palielinot tā tirgus daļa Austrālijā no 1 % līdz 10 %, pārdodot riepas visā komerciālo riepu tirgū.

                     (402)

                     Pirmsiegādes ziņojumā arī uzsvērts, ka CNRC varētu izmantot Pirelli pētniecības un attīstības resursus, lai uzlabotu savas produktu līnijas, lai labāk apmierinātu starptautiskā tirgus pieprasījumu. Pēc iegādes licence tik tiešām tika piešķirta vienam no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem grupas ietvaros, lai izmantotu Pirelli zināšanas tā ražošanas procesā.

                     (403)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos pierādījumus par Pirelli profilu dotācijas piešķiršanas laikā un par ievērojamām priekšrocībām, ko iegāde nodrošinātu CNCR eksporta rādītājiem, Komisija secināja, ka piešķīrēja iestāde paredzēja un CNRC apmaiņā pret subsīdijas saņemšanu solīja, ka CNRC eksporta pārdošanas apjoms (salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū) palielināsies. Tādējādi pastāv saistība, ko veido nosacītība vai atkarība starp subsīdiju un CNRC paredzamo eksportu.

                     (404)

                     Visbeidzot, Komisija analizēja, kāda bijusi Pirelli iegādes faktiskā ietekme uz CNRC pārdošanas struktūru. Kā minēts 345. apsvērumā, CNRC tiešām piekrita pilnībā integrēt uzņēmuma Pirelli ES kravas automobiļu riepu ražošanu sava saistītā ražotāja eksportētāja Aeolus Tyre Co. Ltd. uzņēmējdarbībā, lai sāktu eksportēt augstākas kvalitātes kravas automobiļu riepas, kas ir konkurētspējīgākas ES tirgū. Šajā sakarā Komisija salīdzināja CNRC grupas pārdošanas struktūru pirms un pēc iegādes. Pēc Pirelli pievienošanas palielinājās ne tikai kopējais pārdošanas apjoms, bet Komisija arī konstatēja, ka, pateicoties iegādei, eksporta pārdošanas apjoms pieauga vairāk nekā pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, t. i., CNRC pārdošana tika novirzīta eksportam (salīdzinājumā ar pārdošanu, ko tas veic iekšzemes tirgū). Konkrētāk, kravas automobiļu riepu eksporta pārdošanas apjoms ir palielinājies par 55 % uz Eiropu, par 5 % – uz citiem tirgiem un izmeklēšanas periodā kopumā – par 14 %. Turklāt grupa tagad izmantoja tiešās pārdošanas tīklu visos galvenajos ES tirgos, lai gan iepriekš tās varēja pārdot tikai netieši ar neatkarīgu dīleru starpniecību. Visbeidzot, ES tirgū pārdoto riepu klāsts tika paplašināts no 3. līmeņa riepām uz 1. līmeņa, kā arī 3. līmeņa riepām. Tāpēc Komisija secināja, ka CNRC faktiski ir izpildījis nosacījumus, kas saistīti ar subsīdijas piešķiršanu, t. i., CNRC solījumu palielināt pārdošanas apjomu eksportam (salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū).

                     (405)

                     Tādējādi subsīdijas piešķiršana CNRC, lai tas iegādātos Pirelli, bija vērsta uz stimulu uzlabot saņēmēja CNRC solītos eksporta rādītājus nākotnē (salīdzinājumā ar rādītājiem iekšzemes tirgū). Tādējādi Komisija saglabāja savu nostāju par to, ka subsīdijas, kas piešķirtas saskaņā ar šo pasākumu, ir atkarīgas no eksporta rādītājiem pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

                     (406)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CNRC, Pirelli un ĶV apstrīdēja pasākuma atkarību no eksporta rādītājiem. Uzņēmumi apgalvoja, ka piešķīrēja iestāde neesot piesaistījusi subsīdijas piešķiršanu nosacījumam par CNRC eksporta rādītāju uzlabošanu. CNRC pauda uzskatu, ka vadlīnijas neizslēdz Ķīnas uzņēmumus, kas darbojas tikai iekšzemes tirgū, no piekļuves ciešākai sadarbībai ieguldījumu jomā saskaņā ar BR iniciatīvu. Neesot arī bijis nosacījuma par atkarību no eksporta rādītājiem, bet gan par vērtības radīšanu ārēju ieguldījumu veikšanas rezultātā. Visbeidzot, Komisija nedrīkstējusi vienkārši paļauties uz iespējamās subsīdijas faktisko ietekmi, bet gan tai vajadzējis veikt pienācīgu ex ante analīzi. ĶV arī apgalvoja, ka nepietiekot tikai konstatēt cēloņsakarību, lai apstiprinātu atkarību no eksporta rādītājiem. Tā piebilda, ka valdības pasākumi vai subsīdijas, kas palīdz ārvalstu ieguldījumu darījumiem, piemēram, kapitāldaļu iegādei trešo valstu uzņēmumos, nav iekļauti SKP nolīguma I pielikumā, un tādēļ nevar tikt uzskatīti par eksporta subsīdijām.

                     (407)

                     Komisija norādīja, ka SKP nolīguma I pielikumā ir ietverts to pasākumu “ilustratīvais saraksts”, kurus var uzskatīt par eksporta subsīdijām. Sarakstā minēti piemēri, un tas nav izsmeļošs. Turklāt SKP nolīguma 3.1. panta (a) punktā ir atsauce uz eksporta subsīdijām, “ieskaitot I pielikumā minētās”. No tā izriet, ka pasākumus, kuri nav minēti sarakstā, var uzskatīt stkarīgiem no eksporta rādītājiem, ja tie atbilst minētajā noteikumā paredzētajiem nosacījumiem. Saskaņā ar Apelācijas institūcijas norādījumiem Airbus lietā (71) Komisija analizēja, vai piešķīrēja iestāde piešķīrusi subsīdiju ar nosacījumu, ka saņēmējs palielinās eksportu (salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū). Šajā sakarā Komisija ņēma vērā i) pasākuma plānu un struktūru, ii) attiecīgā pasākuma darbības kārtību un iii) būtiskos faktiskos apstākļus saistībā ar subsīdijas piešķiršanu, kuri nodrošina kontekstu pasākuma plāna, struktūras un darbības kārtības izprašanai.

                     (408)

                     Attiecībā uz pasākuma plānu un struktūru Komisija atgādināja, ka uzņēmumi, kuri darbojas tikai iekšzemes tirgū, nav tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar šo programmu. Tas, ka vadlīnijas oficiāli neizslēdz Ķīnas uzņēmumus, kuri darbojas tikai iekšzemes tirgū, no SRF finansējuma, varētu būt būtiski tikai de jure analīzei par atkarību no eksporta rādītājiem. Tomēr ir runa par de facto atkarību no eksporta rādītājiem. Silk Road Fund tiešām kopš izveidošanas 2014. gada decembrī atbalsta tikai ārvalstu projektus un eksportējošus uzņēmumus. Šādos uzņēmumos tiek iepludināts finansējums ar nosacījumu, ka to pašreizējie eksporta rādītāji tiks novirzīti eksporta pārdošanas apjoma palielināšanas virzienā (pretstatā pārdošanas apjomam iekšzemes tirgū). Tādējādi uzņēmumi, kas pieņem finansējumu, ir informēti par to, ka atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka paredzamais pārdošanas apjoms tiks novirzīts eksportam.

                     (409)

                     Šī tiesiskā saikne ir pastāvīga iezīme visos Silk Road Fund projektos. Jaunāko darbību pārskats apstiprina, ka saņēmēji aktīvi darbojušies eksporta tirgos, un finansiālais atbalsts no Silk Road Fund saņemts ar nosacījumu, ka tiks uzlaboti eksporta rādītāji (salīdzinājumā ar iekšzemes tirgū pārdoto apjomu). Piemēram, pateicoties SRF ieguldījumam pasaules lielākās saules enerģijas spēkstacijas celtniecībā Dubaijā, Ķīnas VU Shanghai Electric Group 2018. gadā varēja parakstīt 700 miljonu vērtu EPC (Engineering, Procurement, Construction) līgumu par spēkstacijas būvniecību un spēka iekārtu piegādi. Saskaņā ar paziņojumu presei par minētā līguma parakstīšanu “tas ir vadošs projekts, ar kuru tiek atbalstīti Ķīnas trīs lielākie spēka iekārtu piegādātāji, proti, Shanghai Electric, Dongfang Electric un Harbin Electric, ar mērķi “paplašināties uz ārzemēm” un iespiesties sarežģītajā elektroenerģijas tirgū, kas jau izveidojies” (72). Shanghai Electric Group priekšsēdētājs arī paziņoja, ka, pateicoties Dubaijas projektam, uzņēmuma mērķis ir “izveidot Shanghai Electric par visā pasaulē pazīstamu Ķīnas zīmolu”, un piebilda, ka “CSP projekts Dubaijā parādījis, cik strauji progresējusi grupas darījumdarbība un iekārtu ražošana plašākā Ķīnas Belt & Road iniciatīvas (73)
                        kontekstā”. Līdzīga situācija izveidojās attiecībā uz pirmo projektu, kurā SRF ieguldīja 2015. gadā, proti, Karot ūdens enerģijas projektu Pakistānā, kurā hidroelektrostacijas būvniecība un iekārtu piegāde tika uzticēta Ķīnas VU China Three Gorges Corporation (“CTG”). Ārī šis projekts bija nepārprotami saistīts ar Belt & Road iniciatīvu un eksporta rezultātiem, proti: “Saskaņā ar One Belt One Road iniciatīvu uzņēmums CTG ir apņēmies globāli paplašināt savu jauno darījumdarbību enerģētikas jomā, izveidojot četrus starptautiskus darījumdarbības virzienus: ieguldījumi, būvniecība, ekspluatācija un konsultācijas (74)”.

                     (410)

                     Šajā lietā piešķīrēja iestāde paziņojumos par dotāciju, aizdevuma līgumā, kā arī ieguldījumu nolīgumā starp SRF un CNRC skaidri noteikusi, ka līdzekļi saņemti ar nosacījumu par Pirelli iegādi. Pēc tam, kad CNRC profilam tika pievienots Itālijas augstākā līmeņa zīmols Pirelli, SRF piesaistīja nozares ieguldītāju ne tikai, lai radītu vērtību, kā savās piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas norādījis CNRC. Piešķīrēja iestāde arī pastiprināja CNRC eksporta pārdošanas apjomu, jo īpaši uz Eiropu. Tādējādi paredzamais CNRNC eksporta pārdošanas apjoma pieaugums uz Eiropu ne vien bija ieplānots, bet arī šīs lietas apstākļi un pieejamie pierādījumi liecina, ka CNRC, saņemot subsīdiju, piešķīrējai iestādei solījis savu pārdošanas apjomu novirzīt eksportam (salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū).

                     (411)

                     Izskatot pasākuma darbības kārtību, Komisija ievēroja, ka SRF darbojas tikai ar ārvalstu valūtu (t. i., USD un EUR). Pretēji bankām, nodrošinot līdzekļus gan RMB, gan cietajā valūtā, SRF atbalsta projektus tikai ar ārvalstu valūtu. Kā teicis SRF priekšsēdētājs: “Silk Road Fund ir ārējo investīciju fonds, kas galvenokārt iegulda ārvalstu valūtā” (75). Tādējādi, ņemot vērā ierobežojumus attiecībā uz ārvalstu valūtas izmantošanu Ķīnā, līdzekļu piešķiršanas brīdī bija skaidrs, ka piešķīrēja iestāde ierobežo šā uzņēmuma iespējas izmantot šos līdzekļus, lai attīstītu un uzlabotu ar eksportu saistīto darījumdarbību (t. i., pretstatā vienkāršai vietējo uzņēmumu iegādei un/vai orientācijai uz pārdošanu iekšzemes tirgū).

                     (412)

                     Šāda kārtība bieži ir raksturīga arī citos projektos, ko finansē Silk Funds, un tā ietver ieguldījumus ārvalstu valūtā tādās vietās kā Dubaija, Krievija, Pakistāna vai Vācija.

                     (413)

                     Attiecībā uz faktiskajiem apstākļiem saistībā ar subsīdijas piešķiršanu Komisija izvērtēja arī informāciju par Pirelli integrāciju CNRC struktūrā.

                     (414)

                     Kā minēts iepriekš 383. apsvērumā, Cinda intervences pasākuma mērķis bija veicināt pārstrukturēšanu un integrēt kravas automobiļu riepu ražošanu Ķīnas ražotāja eksportētāja Aeolus uzņēmējdarbībā. Daļu turētāju līgumā starp Cinda un CNRC paredzēts, ka nosacījums Cinda līdzdalībai Pirelli Industrial kapitālā ir plāns, kā pirms noteikta termiņa iepludināt visu savu daļu Aeolus uzņemējdarbībā. Ja šis nosacījums netiek izpildīts, tiek iedarbināts izsoles process, lai pārdotu Cinda kapitāldaļas un tādējādi izbeigtu līdzekļu piešķiršanu. Pamatlīgumā starp CNRC un Aeolus paredzēts, ka šādas kapitāla iepludināšanas mērķis ir “izveidot lielu starptautisku uzņēmumu, kas orientējas uz rūpniecisko riepu segmentu Ķīnā, ir kotēts biržā Ķīnā un kuram ir ietekme visā pasaulē”. Aeolus par to paziņoja arī publiski Šanhajas biržai. No tā izriet, ka piešķīrēja iestāde ir noteikusi juridisku nosacījumu par to, kā būtu jāpārstrukturē CNRC, to novirzot uz eksporta rādītāju palielināšanu.

                     (415)

                     Visbeidzot, norādot uz atkarību no eksporta rādītājiem subsīdijas piešķiršanas laikā, Komisija nevadījās tikai pēc subsīdijas faktiskās ietekmes vien, kā apgalvojis CNRC, bet gan analizēja ar darījumu saistītos faktus no ex ante perspektīvas. Pieņemot subsīdiju pasākumu, saņēmējs pilnībā apstiprināja tam pievienoto tiesisko saikni. Obligāciju prospektā attiecībā uz vidēja termiņa obligācijām, kas tika emitētas drīz pēc iegādes, Chemchina (CNRC mātesuzņēmums) pauda solījumu izpildīt ar attiecīgajām subsīdijām saistītos nosacījumus šādi: “Uzņēmums jau kopš dibināšanas ir pilnībā atbildis “iešanas ārpus” stratēģijai, ko ierosinājusi centrālā valdība, lai pilnībā izmantotu starptautiskos resursus. Pēdējos gados, lai izveidotu starptautiski konkurētspējīgu uzņēmumu grupu, tas ir pabeidzis vairākus apvienošanas un pārņemšanas projektus ārzemēs un izveidoja starptautiski konkurētspējīgu uzņēmumu grupu”. Šajā kontekstā Pirelli iegāde tiek minēta kā viens no šā uzņēmuma būtiskākajiem sasniegumiem, kas izceļ tā globālo tirdzniecības tīklu un pārdošanas kanālus. Pildot šo solījumu, CNRC savu pārdošanas apjoma attiecību pret ES pret kopējo pārdošanas apjomu paaugstināja no 9 % (2015. gadā) līdz 12 % (izmeklēšanas periodā) salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, kas pieauga tikai par 10 %. Bez attiecīgā atbalsta CNRC turpinātu pārdot 3. līmeņa riepas Ķīnā kā tirgus līderis vietējā patēriņa pieauguma kontekstā.

                     (416)

                     Tāpēc Komisija saglabāja savu nostāju par to, ka pasākuma plāns un struktūra, darbības kārtība un faktiskie apstākļi kopumā atbalsta tā konstatējumus par to, ka subsīdija (t. i., pieci valsts intervences pasākumi, kas saņemti Pirelli iegādei) de facto bijuši atkarīgi no saņēmēja eksporta rādītajiem.

               g)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (417)

                     Ieguvums no CDB, EXIM un CCB piešķirtā preferenciālā aizdevuma tika aprēķināts pēc 3.4.4. sadaļā minētās aprēķinu metodikas. Tomēr tas netika iekļauts subsīdiju summās, kas aprēķinātas preferenciāliem aizdevumiem saskaņā ar 3.4. iedaļu, bet gan pieskaitīts subsīdijas summai, kas noteikta tālāk 421. apsvērumā.

                     (418)

                     Dotāciju un līdzdalības pamatkapitālā nodrošinātais ieguvums tika aprēķināts kā izmeklēšanas periodā piešķirtā summa, pamatojoties uz ieguldījumu amortizāciju septiņu gadu laikā, jo tas bija ilgtermiņa aizņēmuma termiņš; aizņēmuma, kuru CNRC izņēma, lai finansētu ieguldījumus, un kurš tāpat atbilst vidējam septiņu līdz desmit gadu investīciju termiņam, ko SRF izvirzīja savā tīmekļa vietnē.

                     (419)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas uzņēmumi CNRC un Pirelli apstrīdēja Komisijas aprēķinātā finanšu atbalsta apmēru un iesniedza papildu dokumentus, kas liecina, ka Komisija ir nepareizi novērtējusi SRF kapitāla dalības daļu. Pamatojoties uz CNRC iesniegto informāciju, Komisija piekrita, ka SRF faktiskais kapitāla ieguldījums bijis mazāks, nekā sākotnēji lēsts. Aprēķini tika attiecīgi pielāgoti.

                     (420)

                        CNRC tāpat lūdza Komisiju izmantot tā eksporta apgrozījumu, un nevis konsolidēto apgrozījumu, kā kopsaucēju, lai aprēķinātu ieguvumu. Tomēr, tā kā Komisija saglabāja savu nostāju par to, ka subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem, šī prasība tika noraidīta.

                     (421)

                     Šai shēmai noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā uzņēmumam China National Tire Group atbilst 18,99 %.

                     (422)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV pauda uzskatu, ka lietā nav apliecinošu dokumentu, kas norādītu, ka kāds cits Ķīnas eksportētājs būtu guvis labumu no šīm programmām vai pat būtu iesaistījies ārzemju riepu ražotāju iegādē. Tāpēc, aprēķinot subsīdijas summas citiem izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, subsīdijas summa, kas noteikta attiecībā uz šīm programmām un saistībā ar šo konkrēto eksportētāju, nebūtu jāpiemēro citiem izlasē neiekļautajiem eksportētājiem. Komisija atgādināja, ka izlase ir uzskatāma par reprezentatīvu attiecībā uz visu Ķīnas uzņēmumu, kuri sadarbojās, situāciju. Tāpēc paraugā konstatēto rezultātu ekstrapolācija tiek uzskatīta par piemērotu šajā lietā. Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, var pieprasīt paātrinātu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

               3.8.   Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: eksporta kredīta apdrošināšana

                     (423)

                     Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Sinosure attiecīgā ražojuma ražotājiem nodrošinājis eksporta kredīta apdrošināšanu ar preferenciāliem noteikumiem.

               a)
               Juridiskais pamats

                     (424)

                     Paziņojums par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure;

                     (425)

                     Paziņojums par 2006. gada Ķīnas augsto tehnoloģiju eksporta kataloga izdošanu, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] Nr. 16.

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (426)

                     Trīs no četrām izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām izmeklēšanas periodā bija noslēgušas eksporta apdrošināšanas līgumus ar Sinosure.

                     (427)

                     Pārbaudes apmeklējumā Ķīnas valdībā Sinosure apstiprināja, ka pilnībā pieder valstij un ka tam pieder aptuveni 90 % eksporta apdrošināšanas iekšzemes tirgus. Tomēr, kā minēts iepriekš 142.–148. apsvērumā, Sinosure neiesniedza prasītos apliecinošos dokumentus attiecībā uz uzņēmuma pārvaldību, piemēram, gada pārskatus vai tās uzņēmuma statūtus.

                     (428)

                     Turklāt Sinosure nesniedza konkrētāku informāciju par riepu ražošanas nozarei sniegto eksporta kredīta apdrošināšanu, prēmiju līmeni vai detalizētus skaitļus saistībā ar šā uzņēmuma eksporta kredīta apdrošināšanas darījumu rentabilitāti. Tādēļ Komisijai bija jāpapildina sniegtā informācija ar pieejamajiem faktiem.

                     (429)

                     Saskaņā ar Sinosure atbildi uz vēstuli par trūkumiem, Sinosure ir valstij piederoša valsts apdrošināšanas sabiedrība, kuru izveidojusi un atbalsta valsts, lai atbalstītu ĶTR ārējās ekonomiskās un tirdzniecības attīstību un sadarbību. Šis uzņēmums 100 % pieder valstij. Tam ir direktoru padome un uzraudzības padome. Valdībai ir tiesības iecelt un atlaist uzņēmuma augstākā līmeņa vadītājus. Pamatojoties uz atbildi, kas tika sniegta uz vēstuli par trūkumiem, kā arī informāciju, kas tika sniegta pārbaudes apmeklējumā, Komisija secināja, ka attiecībā uz Sinosure ir oficiālas norādes par valdības kontrolējošu ietekmi.

                     (430)

                     Komisija arī ievāca informāciju par to, vai ĶV īstenojusi būtisku kontroli pār Sinosure darbību attiecībā uz riepu ražošanas nozari. Šajā kontekstā Komisija atzīmēja, ka “Ķīnas augsto tehnoloģiju eksporta katalogs” specifiski norāda “jaunas pneimatiskās radiālās riepas autobusiem un kravas automašīnām (ražotas no gumijas ar šķērsgriezumu ≥ 24 collas” kā produktus, kuru eksports ir īpaši atbalstāms.

                     (431)

                     Papildus tam, kā minēts Paziņojumā par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu, Sinosure būtu jāpalielina savs atbalsts galvenajām rūpniecības nozarēm un produktiem, balstoties uz sava vispārējā atbalsta stiprināšanu augsto tehnoloģiju produkta eksportam. Tam būtu nepieciešams attiekties pret produktiem, kas uzskaitīti Ķīnas augsto tehnoloģiju eksporta katalogā, kā piemēram, pret radiālajām riepām, kas atzīmētas 429. apsvērumā augstāk, kā pret savas uzņēmējdarbības galveno sastāvdaļu, un nodrošināt visaptverošu atbalstu, sniedzot galvojumu procesiem, apstiprinot robežvērtības, paātrināti apstrādājot pieprasījumus un piemērojot elastīgas likmes. Kas attiecas uz likmju elastību, tam būtu jāpiešķir produktiem, kas uzskaitīti katalogā, maksimālas augstākās kategorijas likmju atlaides mainīgā kredītu apdrošināšanas uzņēmuma noteiktā diapazona ietvaros.

                     (432)

                     Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka ĶV izveidojusi normatīvu satvaru, kas jāievēro vadītājiem un uzraugiem, ko iecēlusi ĶV un kas atskaitās ĶV. Tāpēc ĶV paļāvās uz normatīvo satvaru, lai īstenotu būtisku kontroli pār Sinosure vadību.

                     (433)

                     Pamatojoties uz konkrētiem apdrošināšanas līgumiem, Komisija vēlējās iegūt arī konkrētu pierādījumu tam, ka tiek īstenota būtiska kontrole. Pārbaudes apmeklējumā Sinosure palika pie viedokļa, ka praksē prēmijas bijušas orientētas uz tirgus nepieciešamībām un balstītas uz riska novērtēšanas principiem. Tomēr netika iesniegti konkrēti piemēri attiecībā uz riepu ražošanas nozari vai izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

                     (434)

                     Tā kā nebija konkrētu pierādījumu, Komisija tā rezultātā pārbaudīja Sinosure konkrēto rīcību attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem sniegto apdrošināšanu. Šī uzvedība bija pretstatā oficiālajai nostājai, tā kā šie uzņēmumi nebija rīkojušies pamatojoties uz tirgus principiem.

                     (435)

                     Šajā sakarā Komisija atzīmēja, ka Sinosure 2014. gada pārskatā (76) norādīts, ka prasības, kas apmaksātas svarīgākajām nozarēm saskaņā ar īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas līgumiem, 2014. gadā sasniegušas 590 miljonus USD, kas veido 72,3 % no visām prasībām. Salīdzinot visas izmaksātās summas ar visām apdrošinātajām summām, Komisija secināja, ka vidēji Sinosure vajadzētu iekasēt 0,23 % no apdrošinātās summas kā apdrošināšanas prēmijas, lai segtu prasību izmaksas (pat neņemot vērā papildu pieskaitāmās izmaksas). Tomēr praksē apdrošināšanas prēmijas, ko maksājuši izlasē iekļautie uzņēmumi, bijušas daudz zemākas par minimālo maksu, kas būtu nepieciešama darbības izmaksu segšanai.

                     (436)

                     Turklāt Komisija konstatēja, ka vairāki ražotāji eksportētāji bija izmantojuši un guvuši labumu no daļējas vai pilnīgas uzņēmumam Sinosure samaksāto eksporta kredīta apdrošināšanas prēmiju atmaksas.

                     (437)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka Sinosure īsteno iepriekšminēto tiesisko regulējumu, īstenojot valdības funkcijas attiecībā uz riepu nozari, un tādējādi darbojas kā valsts iestāde pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, to lasot saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru. Papildus tam, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirts ieguvums, jo apdrošināšana tika sniegta par zemākām likmēm nekā minimālā maksa, kas bija nepieciešama uzņēmumam Sinosure, lai segtu darbības izmaksas.

                     (438)

                     Komisija arī noteica, ka subsīdijas, kas piešķirtas saskaņā ar eksporta apdrošināšanas programmu, ir īpašas, jo tās nevar iegūt, neveicot eksportu, un tādējādi tās ir atkarīgas no eksporta rādītajiem pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

               c)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (439)

                     Tā kā Sinosure veido apmēram 90 % no eksporta apdrošināšanas vietējā ĶTR, Komisija nevarēja atrast vietējās apdrošināšanas prēmijas, kas būtu balstītas uz tirgus nosacījumiem. Līdz ar iepriekšējām antisubsidēšanas izmeklēšanām Komisija tādējādi izmantoja visatbilstošāko ārējo salīdzinošo novērtējumu ar viegli pieejamu informāciju, t. i., prēmiju likmes, ko Amerikas Savienoto Valstu Eksporta un importa banka (“Ex-Im Bank”) piemēro ASV nefinanšu iestādēm eksportam uz ESAO valstīm.

                     (440)

                     Eksporta apdrošināšanas prēmiju kompensācijas, kas tika piešķirtas izmeklēšanas periodā, tika uzskatītas par subsīdijām. Tā kā nebija pierādījumu par papildu izmaksām, kas radušās uzņēmumiem, kuriem būtu vajadzīga korekcija, ieguvums tika aprēķināts kā izmeklēšanas periodā saņemtā atmaksātā pilnā summa.

                     (441)

                     Šai shēmai noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir šāda.

                                 Preferenciāls finansējums un apdrošināšana: eksporta kredīta apdrošināšana

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas likme

                                    China National Tire Group

                                 0,18 %

                                    Hankook Group

                                 0,06 %

                                    Xingyuan Group

                                 0,17 %

               3.9.   Valsts nodrošinātās preces par neatbilstoši zemu atlīdzību

         3.9.1.   Preču nodrošināšana par neatbilstoši zemu atlīdzību: vispārīga piezīme

                     (442)

                     Kā minēts iepriekš 3.2. sadaļā, Komisija informēja ĶV, ka, ņemot vērā to, ka no dabiskā kaučuka un sintētiskā kaučuka ražotājiem nav atbilžu uz anketas jautājumiem, tai var būt jāpamato savi konstatējumi ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu, ciktāl tas attiecas uz informāciju par iepriekšminēto izejvielu piegādātājiem. Komisija izmeklēja, vai izlasē iekļautie uzņēmumi izejmateriālus riepu ražošanai saņēmuši no ĶV par subsidētām cenām.

               3.9.2.   Oglekļa dioksīda un neilona auklas nodrošināšana par neatbilstoši zemu atlīdzību

                     (443)

                     Visi izlasē iekļautie uzņēmumi iekšzemes tirgū iepirka, no saistītiem vai nesaistītiem uzņēmumiem, kā arī importēja, nelielus oglekļa dioksīda un neilona auklas apjomus.

                     (444)

                     Komisija izmeklēšanā konstatēja, ka valsts ir īstenojusi noteiktu ietekmi attiecībā uz vietējo oglekļa dioksīda un neilona auklas tirgu. Pirmkārt, atbilstoši no ĶV saņemtajai informācijai, valsts uzņēmumi veido attiecīgi 26,44 % un 8,46 % no valsts vietējās oglekļa dioksīda un neilona auklas ražošanas.

                     (445)

                     Otrkārt, vispārējais tiesiskais regulējums norāda, ka oglekļa dioksīda un neilona auklas ražošana ir daļa no atbalstītajām nozarēm, kurās pastāv atbalsta pasākumi. Piemēram, kā minēts iepriekš 121. apsvērumā, 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plāns, kurā ietverts melnais ogleklis, ir saistīts ar dažādiem nodokļu un finanšu atbalsta pasākumiem.

                     (446)

                     Turklāt riepu rūpniecības politika cita starpā veicina “augstā stiepes moduļa un zemas absorbcijas poliestera korda auduma un augstas izturības neilona korda auduma” izstrādi un “videi draudzīgu gumijas piedevu un citu tādu izejvielu izstrādi kā speciāls melnais ogleklis un baltais ogleklis” (77).

                     (447)

                     Papildus tam, Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas (78) par prioritātēm nosaka ražošanas tehnoloģiju un galveno izejmateriālu attīstīšanu radiālajām riepām, tostarp oglekļa dioksīdu un šķiedru satvaru materiālus.

                     (448)

                     Lai gan izmeklēšanā tādējādi konstatēts, ka oglekļa dioksīda un neilona auklas piegādi vietējā tirgū zināmā mērā ietekmē valsts, pamatojoties uz iemesliem, kas paskaidroti iepriekš 444.–447. apsvērumā, Komisija secināja, ka nespēj atrast pietiekami pierādījumus par to, ka izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas periodā būtu subsidētas oglekļa dioksīda un neilona auklas iegādes.

               3.9.3.   Dabiskā kaučuka nodrošināšana par neatbilstoši zemu atlīdzību

                     (449)

                     Visi izlasē iekļautie uzņēmumi importēja dabisko kaučuku ievērojamos apjomos. Dabiskā kaučuka iekšzemes iepirkumi bija niecīgi, izņemot vienu no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kurš vietējā tirgū iepirka ievērojamu daudzumu dabiskā kaučuka, izmantojot nesaistītus uzņēmumus. Balstoties uz pārbaudītu informāciju par atsevišķiem darījumiem no visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, Komisija konstatēja, ka iekšzemes dabiskā kaučuka iepirkuma cenas vidēji bija augstākas nekā importētās dabiskā kaučuka iepirkuma cenas.

                     (450)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka nav pamata noteikt kompensējamas subsīdijas attiecībā uz dabiskā kaučuka iegādi par neatbilstoši zemu atlīdzību.

               3.9.4.   Sintētiskā kaučuka nodrošināšana par neatbilstoši zemu atlīdzību

                     (451)

                     Visi atlasē iesaistītie uzņēmumi sintētisko kaučuku iegādājās vietējā tirgū no saistītiem vai nesaistītiem uzņēmumiem, bet arī importēja noteiktus sintētiskā kaučuka apjomus. Balstoties uz pārbaudītu informāciju par atsevišķiem darījumiem, ko veica visi izlasē iekļautie uzņēmumi, Komisija konstatēja, ka sintētiskā kaučuka iepirkuma cenas vietējā tirgū bija vidēji zemākas nekā importētā sintētiskā kaučuka cenas, kā arī, ka sintētiskā kaučuka cenas, ko nodrošināja valsts īpašumā esošās uzņēmumi, bija vidēji zemāki par sintētiskā kaučuka cenu, ko bija snieguši privāti uzņēmumi.

                     (452)

                     Komisija izmeklēšanā konstatēja, ka valsts ir īstenojusi noteiktu ietekmi attiecībā uz vietējo sintētiskā kaučuka tirgu. Pirmkārt, saskaņā ar informāciju, kas saņemta no ĶV, valsts uzņēmumi pārstāvēja 31,43 % no sintētiskā kaučuka iekšzemes produkcijas.

                     (453)

                     Otrkārt, vispārējais tiesiskais regulējums norāda, ka sintētiskais kaučuks ir daļa no veicinātas nozares, attiecībā uz kuru pastāv atbalsta pasākumi. Piemēram, kā minēts iepriekš 121. apsvērumā, 13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plāns, kurā īpaši minēts sintētiskais kaučuks, ir saistīts ar dažādiem nodokļu un finanšu atbalsta pasākumiem.

                     (454)

                     Turklāt “Riepu rūpniecības politikas” 17. pants cita starpā veicina “izoprēnkaučuka un halogenēta butilkaučuka attīstību”, un tā mērķis ir “palielināt tādu sintētiskā kaučuka ražojumu marku kā butadiēnkaučuka un butadiēnstirolkaučuka ražošanu, lai pakāpeniski palielinātu sintētiskā kaučuka izmantošanas koeficientu, kā arī attīstības un ražošanas spējas”.

                     (455)

                     Papildus tam, Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas par prioritātēm nosaka ražošanas tehnoloģiju un galveno izejmateriālu attīstīšanu radiālajām riepām, tostarp sintētisko kaučuku.

                     (456)

                     Visbeidzot, dokuments “Guidance Catalogue for Industrial Structure Adjustment”, ar kuru īsteno Lēmumu Nr. 40, ietver “lielizmēra sintētisko kaučuku, progresīvu gumijas un elastomēra tehnoloģiju, kā arī jaunu produktu ražošanu”.

                     (457)

                     Balstoties uz pārbaudītu informāciju par atsevišķiem darījumiem, ko veikuši visi izlasē iekļautie uzņēmumi, Komisija konstatēja, ka vispārējās sintētiskā kaučuka iepirkuma cenas vietējā tirgū bijušas vidēji zemākas nekā importētā sintētiskā kaučuka cenas, kā arī, ka sintētiskā kaučuka cenas, ko nodrošinājuši valstij piederošie uzņēmumi, vidēji bijuši zemāki par tāda sintētiskā kaučuka cenu, ko nodrošinājuši privātie uzņēmumi. Neraugoties uz to, Komisija arī atzīmēja, ka pastāv vairāki dažādi gumijas veidi, piemēram, stirola butadiēna gumija, butadiēna gumija, izoprēna gumija, butilglobināta gumija, hloroprēna gumija utt. Šie dažādie sintētiskā kaučuka veidi tiek izmantoti ražošanas procesā riepām, bet tām ir dažādas ķīmiskās īpašības, izmantojums, un cenas, un to ražo dažādi uzņēmumi.

                     (458)

                     Šīs atšķirības ir tādas, lai liktu Komisija nolemt sadalīt tirgus analīzi atbilstoši šiem dažādajiem veidiem. Pēc papildu pārbaudes Komisija konstatēja, ka, kaut arī cenu atšķirības bija vērojamas kopējā līmenī, nebija ieguvuma attiecībā uz visbiežāk izmantoto sintētiskā kaučuka veidu, tādu kā stirola butadiēna un butadiēna gumiju, iekšzemes pirkumiem, un ka izlasē iekļautie uzņēmumi bija importējuši ievērojamus retāk lietoto gumijas veidu apjomus.

                     (459)

                     Lai gan izmeklēšanā tādējādi tika konstatēts, ka sintētiskā kaučuka piegādi vietējā tirgū zināmā mērā ietekmē valsts tādu iemeslu labad, kā paskaidrots iepriekš 452.–456. apsvērumā, Komisija secināja, ka tā nevar konstatēt ieguvumus, kas būtu saistīti ar sintētiskā kaučuka iegādi par neatbilstoši zemu atlīdzību.

               3.9.5.   Elektroenerģijas piegāde par neatbilstoši zemu atlīdzību

                     (460)

                     Visi izlasē iekļautie uzņēmumi vai nu ražoja elektroenerģiju paši, vai iepirka to. Elektroenerģijas iegādes cenas no energotīkla atbilda oficiālajiem cenu līmeņiem, kas noteikti provinces līmenī lieliem rūpnieciskiem klientiem. Kā jau konstatēts iepriekšējās izmeklēšanās (79), šis līmenis lielajiem industriālajiem klientiem nenodrošināja īpašas priekšrocības.

                     (461)

                     Tomēr Komisija konstatēja, ka divi no izlasē iekļautajām uzņēmumiem gūst labumu no daļējas elektroenerģijas daļas izmaksu samazināšanas vai atmaksāšanas dotāciju veidā. Aprēķinos minētie piešķīrumi tika iekļauti skaitļos, kas aprēķināti 3.12.3. sadaļā “Ad Hoc dotācijas”.

               a)
               Juridiskais pamats

                     —

                     Vairāki Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas un Valsts padomes viedokļi par elektroenerģijas sistēmas reformas padziļināšanu (Zhong Fa [2015], Nr. 9),

                     —

                     Dzjansu [Jiangsu] provinces Ekonomikas un informācijas tehnoloģiju komisijas izdotie pagaidu pasākumi attiecībā uz Dzjansu provinces galveno elektroenerģijas lietotāju un elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu tiešo elektroenerģiju, 2014. gada 13. maijs,

                     —

                     Paziņojums internetā par konkursu elektroenerģijas jomā Dzjansu provincē laikposmam no 2017. gada marta līdz aprīlim,

                     —

                     Paziņojums par tiešās elektroenerģijas tirdzniecības izmēģinājuma shēmas izdošanu Chongqing, Yu Fu Office [2016] Nr. 167.

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (462)

                     Komisija konstatēja, ka dažiem lielākajiem rūpnieciskajiem elektroenerģijas lietotājiem atļauts slēgt tiešus iepirkuma līgumus ar elektroenerģijas ražotājiem tā vietā, lai iepirktu elektroenerģiju no energotīkla. Trīs no četrām izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām izmeklēšanas periodā bija noslēgušas tiešos elektroenerģijas iepirkšanas līgumus, savukārt ceturtā – iegādājusies elektroenerģiju pati no savas saistītās elektrostacijas. Visās pārbaudītajās vienošanās cenas, kas saņemtas ar šādiem līgumiem, bija zemākas par fiksētajām cenām, kas provinču līmenī tika noteiktas lieliem rūpnieciskiem klientiem.

                     (463)

                     Iespēja noslēgt šādus tiešos līgumus pašlaik nav pieejama visiem lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem. Valsts līmenī tiesību akti nosaka, piemēram, ka “uzņēmumiem, kuri neatbilst valsts rūpniecības politikai, un kuru produkti un procesi tiek izskausti, nevajadzētu piedalīties tiešajos iepirkumos”. (80),

                     (464)

                     Praksē tiešo elektroenerģijas tirdzniecību realizē provinces. Uzņēmumiem ir jāpiesakās provinču iestādēm, lai varētu saņemt apstiprinājumu dalībai tiešās elektroenerģijas izmēģinājuma shēmā, un tiem jāatbilst noteiktiem kritērijiem. Piemēram, Dzjansu provincē tiešie elektroenerģijas līgumi tiek izveidoti, izmantojot centralizētu interneta izsoles platformu. Tomēr konkursa procedūrā drīkst piedalīties tikai uzņēmumi, kuri “atbilst tādām valsts rūpniecības politikas pamatnostādnēm kā Guidance Catalogue for Industrial Structure Adjustment”. Līdzīgi arī Chongqing pašvaldībā “uzņēmumi, kas neatbilst valsts rūpniecības politikai, kā arī produkti un procesi, kas attiecas uz ierobežotas darbības vai izslēgtiem uzņēmumiem, nepiedalās tiešajos darījumos” (81).

                     (465)

                     Turklāt nenotiek faktiskas uz tirgus balstītas sarunas vai konkursa procedūra, jo apjomi, kas iegādāti saskaņā ar tiešajiem līgumiem, nav balstīti uz reālo piedāvājumu un pieprasījumu. Patiesi, elektroenerģijas ražotāji un enerģijas lietotāji nav tiesīgi tieši pārdot vai iegādāties visu savu elektroenerģiju. Pastāv tos ierobežojošas apjomu kvotas, kuras tiem piešķir vietējās iestādes. Piemēram, Ningxia provincē vietējās iestādes ierobežoja elektroenerģijas tirdzniecības platformas darbību, piešķirot tās pašas kvotas Mwh izteiksmē visiem uzņēmumiem visās jomās, neatkarīgi no reālajiem daudzumiem, kuri tiek piedāvāti lietotājiem, un kurus enerģijas ražošanas uzņēmumi ir gatavi piegādāt.

                     (466)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas GITI apgalvoja, ka Ningxia provincē kvantitatīvās kvotas faktiski būtiski atšķiras starp uzņēmumiem un nav vienmērīgi sadalītas. Komisija atzina, ka kvotas nav vienmērīgi sadalītas. Tomēr tas nemaina secinājumu par to, ka elektroenerģijas ražotāji un elektroenerģijas lietotāji nevar brīvi un tieši pārdot vai pirkt visu savu elektroenerģiju. Faktiski, neskatoties uz uzņēmumiem piešķirtajām atšķirīgajām kvotām un atšķirīgajiem piešķiršanas periodiem, visiem lietotājiem provincēs tika piemērotas tikai divas cenas, kuras atšķīrās par mazāk nekā 1 %. Tas liecina, ka cenas nav brīvi noteiktas starp pircēju un pārdevēju. Turklāt GITI atzina, ka izmeklēšanas periodā nav varējis pirkt visu sev nepieciešamo elektroenerģiju konkursa procedūrā un tam bijis jāmaksā pēc augstākas elektroenerģijas likmes, ko noteikušas vietējās iestādes bez konkursa procedūras. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (467)

                     Turklāt Komisijas pārskatītajos līgumos bija paredzēts, ka gadījumā, ja lietotājs vai elektroenerģijas uzņēmums novirzītos no piešķirtajām kvotām vairāk nekā par 5 %, būtu jāmaksā sods un ka papildu ieņēmumi no soda tiktu piešķirti valsts energotīkla uzņēmumam.

                     (468)

                     Turklāt, lai gan par cenām ir paredzēts tieši vienoties starp elektroenerģijas ražotājiem un elektroenerģijas lietotājiem, galīgo līgumu paraksta arī valsts energotīkla uzņēmums, turklāt rēķinus uzņēmumiem patiesībā joprojām izraksta valsts energotīkla uzņēmums. Visbeidzot, visi parakstītie tiešie iepirkuma līgumi jāiesniedz vietējām iestādēm reģistrēšanai.

                     (469)

                     Komisija uzskatīja, ka konkrētā samazinātā elektroenerģijas nodokļa likme ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai (t. i., energotīkla operatoram) nesaņemot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar elektroenerģijas cenu ietaupījumu, jo elektroenerģija tika nodrošināta par likmēm, kas zemākas par energotīkla parasto cenu, ko maksā citi lielie rūpnieciskie lietotāji. Šī subsīdija ir uzskatāma par īpašu jeb specifisku pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo pats tiesību akts par šīs shēmas piemērošanu ir ierobežot tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas atbilst noteiktiem valsts rūpniecības politikas mērķiem; uzņēmumiem, kuru ražojumi vai procesi nav izskausti nav likvidēti kā neatbilstoši.

                     (470)

                     Komisija atzīmēja, ka ĶV šobrīd paplašina šo shēmu un nesen ir izdevusi papildu tiesību aktus, lai palielinātu tiešo darījumu skaitu elektroenerģijas tirgū (82). Tomēr šie tiesību akti izmeklēšanas periodā nebija piemērojami un vēl netika īstenoti. Turklāt Komisijai būs jāpārbauda, kā jaunie noteikumi darbosies praksē, pirms tā spēs secināt, ka vairs nepastāv atšķirības starp finansiāla atbalsta saņēmējiem. Tādējādi Komisija secināja, ka subsīdiju shēma bija izveidota izmeklēšanas periodā un ka tā ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīme. Turklāt tā turpinās piešķirt ieguvumus pēc izmeklēšanas perioda saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu.

               c)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (471)

                     Kompensējamās subsīdijas summa tika aprēķināta kā ieguvums, ko izmeklēšanas periodā guvis saņēmējs. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo elektroenerģijas cenu, kas maksājama atbilstoši energotīkla parastajai likmei, un kopējo elektroenerģijas cenu, kas maksājama saskaņā ar samazināto likmi.

                     (472)

                        Hankook Group un Giti Group apgalvoja, ka Komisija, aprēķinot šo uzņēmumu subsīdijas, ir pieļāvusi pārrakstīšanās kļūdu. Komisija pieņēma šīs piezīmes un attiecīgi pārskatīja aprēķinus.

                     (473)

                     Šai shēmai noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir šāda.

                                 Elektroenerģijas piegāde par neatbilstoši zemu atlīdzību

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas likme

                                    China National Tire Group

                                 0,04 %

                                    Giti Group

                                 0,31 %

                                    Hankook Group

                                 0,23 %

               3.9.6.   Zemes izmantošanas tiesības

         a)
               Ievads

                     (474)

                     Visa zeme ĶTR pieder valstij vai kolektīvam – ciemiem vai nelielām pilsētām –, un zemes īpašumtiesības vai tām pielīdzināmas tiesības var nodot vai piešķirt uzņēmumiem vai privātpersonām. Visi zeme gabali urbanizētās teritorijās pieder valstij, savukārt visi zemes gabali lauku reģionos pieder ciemiem vai nelielām pilsētām.

                     (475)

                     Saskaņā ar ĶTR konstitucionālajām tiesībām un zemes izmantošanas tiesību aktiem uzņēmumi un privātpersonas var iegādāties “zemes izmantošanas tiesības”. Rūpniecības zemi parasti iznomā uz 50 gadiem, un nomas tiesības var pagarināt vēl uz 50 gadiem.

                     (476)

                     ĶV informēja, ka kopš 2006. gada 31. augusta saskaņā ar Valsts Padomes Paziņojuma par zemes izmantošanas regulējuma stiprināšanu (GF[2006] Nr. 31) 5. pantu īpašumtiesības uz rūpniecības zemi valsts rūpniecības uzņēmumiem var piešķirt, vienīgi piedāvājumu konkursā vai īstenojot tamlīdzīgu piedāvājumu procedūru, turklāt galīgā darījuma cena nedrīkst būt zemāka par noteiktu minimālo piedāvājuma cenu. ĶV uzskata, ka ĶTR ir zemes brīvais tirgus un ka cena, ko maksā rūpniecības uzņēmums par zemes nomas tiesībām, atbilst tirgus cenai.

               b)
               Juridiskais pamats

                     (477)

                     Zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu Ķīnā regulē Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likums. Turklāt juridisko pamatu veido arī šādi dokumenti:

                                 —

                                 Ķīnas Tautas Republikas likums par pilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību (Ķīnas Tautas Republikas Prezidenta Rīkojums Nr. 18),

                                 —

                                 Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu urbanizētās teritorijās,

                                 —

                                 Noteikumi par Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldīšanas likuma īstenošanu (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes rīkojums [2014] Nr. 653),

                                 —

                                 Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā,

                                 —

                                 Valsts padomes Paziņojums par zemes izmantošanas regulējuma stiprināšanu (GF [2006] Nr. 31).

               c)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (478)

                     Saskaņā ar Noteikumu par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā 10. pantu vietējās pārvaldes iestādes nosaka cenas atbilstoši pilsētu zemes novērtēšanas sistēmai, kuru atbilstoši valsts rūpniecības politikai atjaunina reizi trijos gados.

                     (479)

                     Iepriekšējās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka cenas, ko Ķīnas Tautas Republika maksā par zemes izmantošanas tiesībām nav reprezentatīvas tirgus cenas, kuru brīvā tirgū nosaka piedāvājums un pieprasījums, jo tā konstatēja, ka izsoļu sistēma ir neskaidra, nepārredzama, praksē nedarbojas un cenas patvaļīgi nosaka iestādes. Kā jau minēts iepriekšējā apsvērumā, iestādes nosaka cenas atbilstoši pilsētu zemes novērtēšanas sistēmai, kas, nosakot cenu rūpniecības zemei, bez citiem kritērijiem, liek tām ņemt vērā arī rūpniecības politiku.

                     (480)

                     Šajā izmeklēšanā netika novērotas būtiskas ar to saistītas pārmaiņas. Piemēram, Komisija faktiski konstatēja ka, ar izņēmumu attiecībā uz vienu gruntsgabalu saistībā ar Hankook Group, neviens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nebija piedalījies piedāvājumu konkursā vai tamlīdzīgā publiskā piedāvājumu procedūrā par tiem piešķirtajām zemes izmantošanas tiesībām, pat par nesen iegūtām zemes izmantošanas tiesībām. Izlasē iekļauto uzņēmumu īpašumā esošās zemes izmantošanas tiesības vietējās iestādes piešķīra par pārrunās nolīgtām cenām.

                     (481)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas uzņēmums Pirelli Tire Co. Ltd. apgalvoja, ka tā nesaņēma nekādas zemes izmantošanas tiesības par cenām, kas zemākas par tirgus cenām, jo tā, atbilstoši apgalvojumam, nomā zemi no Ķīnas privātajiem īpašniekiem, pamatojoties uz standarta tirgus praksi. Komisija piekrīt, ka Pirelli Tire Co. Ltd. nomā daļu no tā lietotās zemes. Tomēr, tā kā Ķīnas privātais zemes īpašnieks, kuram bija zemes izmantošanas tiesības, un uz kuru atsaucas Pirelli Tire Co. Ltd., faktiski bija saistītais uzņēmums, Komisija neņēma vērā šo starpuzņēmuma nomas cenu un ņēma vērā faktisko pirkuma līgumu un saistītas sabiedrības izmaksāto zemes lietošanas tiesību cenu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (482)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Pirelli atkārtoti izteica apgalvojumu, ka saistītais uzņēmums, kuram bija zemes izmantošanas tiesības, iegādājies zemi konkursa procedūrā. Tomēr ne pirms, ne pēc galīgās informācijas izpaušanas nav iesniegti pierādījumi par to, ka būtu notikusi konkursa procedūra par minētās zemes iegādi. Tāpēc Komisija saglabāja savu nostāju.

                     (483)

                     Komisija atzīmēja, ka papildus pilsētu zemes monitoringa sistēmai pastāv arī dinamiska zemes monitoringa sistēma. Termiņbeigu pārskatīšanā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes saules enerģijas paneļiem (83) Komisija konstatēja, ka šīs cenas ir augstākas nekā pilsētu zemes novērtēšanas sistēmas noteiktās minimālās standartcenas, kuras izmanto vietējās iestādes, jo pilsētu zemes novērtēšanas sistēmas standartcenas tiek aktualizētas tikai reizi trijos gados, savukārt dinamiskās uzraudzības cenas – reizi ceturksnī. Tomēr nekas neliecināja, ka zemes cenas būtu balstītas uz dinamiskās uzraudzības cenām. ĶV izmeklēšanā par saules enerģijas paneļiem faktiski apstiprināja, ka zemes cenu svārstības noteiktās ĶTR teritorijās (t. i., 105 lielpilsētās) uzrauga pilsētu zemes cenas dinamiskās uzraudzības sistēma, kas ir paredzēta zemes cenu dinamikas novērtēšanai. Tomēr piedāvājumu konkursu un izsoļu sākumcenas ir balstītas uz zemes novērtēšanas sistēmas noteikto standartu. Turklāt šajā lietā izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēma zemes gabalus un zemi, kas tām tika iedalīti. Tāpēc fakts, ka pastāv minētā sistēma, nav būtisks, jo tas neskar izlasē iekļautos uzņēmumus.

                     (484)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas un galīgās informācijas izpaušanas gan ĶV, gan izlasē iekļautie uzņēmumi apstrīdēja ārpuslīguma standarta izmantošanu, un tā vietā ierosināja izmantot valsts iekšējo etalonu. Gan ĶV, gan Hankook Group uzsvēra, ka Komisijai jāizmanto Ķīnas zemes izmantošanas tiesību cena no dinamiskās zemes pārraudzības sistēmas, ņemot vērā faktu, ka viena Hankook Group Ķīnas meitasuzņēmuma zemes izmantošanas tiesības tika iegūtas konkursa procesā. Tomēr Komisija vienlaicīgi ar antidempinga izmeklēšanu jau ir atsaukusies uz TER novērtējumu saistībā ar to, ka tai bija šaubas par šo konkursa procedūru. Jo īpaši tāpēc, ka Hankook Group bija vienīgais cenu solītājs attiecībā uz zemi, un samaksātā cena atbilda konkursa sākuma cenai. Tā kā trūka papildu detalizētas informācijas par faktisko izsoles norisi, un, ņemot vērā to, ka tajā pašā laika posmā tika pārdots līdzīgs zemes gabals par augstāku cenu, nebija pietiekoši skaidrs, ka sākotnējā cena tiktu noteikta neatkarīgi, un atbilstu zemes izmantošanas tiesību tirgus vērtībai 2011. gadā. Turklāt pēc tam sākotnējā 2011. gada cena par šo zemes gabalu tika vēl vairāk samazināta ar ievērojamu kompensāciju. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (485)

                     Komisija arī konstatēja, ka Giti Group un Hankook Group uzņēmumi bija saņēmuši kompensācijas no vietējām iestādēm, lai kompensētu maksājumus, ko tās maksāja par zemes izmantošanas tiesībām. Turklāt atsevišķas zemes izmantošanas tiesības, ko ieguvuši Xingyuan Group uzņēmumi, vēl nebija apmaksātas, un dažas zemes izmantošanas tiesības uzņēmumā China National Tire Group bija jāapmaksā tikai vairākus gadus pēc zemes lietošanas sākšanas.

                     (486)

                     Minētie pierādījumi ir pretrunā ĶV apgalvojumam, ka ĶTR par zemes izmantošanas tiesībām maksātās cenas ir reprezentatīvas tirgus cenas, ko brīvā tirgū nosaka piedāvājums un pieprasījums.

                     (487)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Pirelli apgalvoja, ka Komisija nav iesniegusi nekādus jaunus pierādījumus tam, ka ĶV tiešām nodrošinājusi zemes izmantošanas tiesības riepu ražotājiem par neatbilstoši zemu atlīdzību. Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Kā minēts iepriekš 475. apsvērumā, Komisija attiecībā uz katru izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju izmeklējusi to, vai ir notikusi konkursa procedūra, taču secinājusi, ka tā nav notikusi, kas apstiprināja iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumus.

               d)
               Secinājums

                     (488)

                     Izmeklēšanas konstatējumi uzrāda, ka situācija Ķīnas Tautas Republikā zemes nodrošināšanas un iegādes ziņā ir nepārredzama un iestādes cenas nosaka patvaļīgi.

                     (489)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana, ko veic ĶV, būtu uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē preču piegādes veidā, no kuras tiek piešķirts ieguvums saņēmējiem uzņēmumiem. Kā skaidrots 478.–486. apsvērumā, Ķīnas Tautas Republikā nav funkcionējoša zemes tirgus, un ārēja standarta izmantošana (skatīt 494.–504. apsvērumu) pierāda, ka summa, ko par zemes izmantošanas tiesībām maksā izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, ir daudz zemāka nekā parastā tirgus likme.

                     (490)

                     Saistībā ar tādu uzņēmumu preferenciālu piekļuvi rūpniecības zemei, kuri darbojas konkrētās nozarēs, Komisija norāda, kā jau minēts 479. apsvērumā, vietējām pārvaldes iestādēm, nosakot cenu, jāņem vērā valsts rūpniecības politika. Saskaņā ar šo rūpniecības politiku riepu ražošanas nozari uzskata par Ķīnas rūpniecības pamatnozari, un tā minēta kā atbalstāma nozare (84). Turklāt Valsts padomes Lēmumā Nr. 40 noteikts, ka valsts pārvaldes iestāžu pienākums ir nodrošināt zemi atbalstāmajām nozarēm. Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kam “noteikti ierobežojumi”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. No tā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu subsīdija ir īpašā, jo zemi preferenciālā kārtā piešķir tikai tiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs, šajā gadījumā – riepu ražošanas nozarē, un valdības prakse šajā jomā ir neskaidra un nepārredzama.

                     (491)

                        Giti Group apgalvoja, ka zemes izmantošanas tiesību subsīdiju specifiskai raksturs bija saistīts ar to, ka Ķīnas valdības plānos tās tika uzskaitītas kā atbalstīta rūpniecība, un ar to, ka nav pierādījumu, ka riepu uzņēmumi piederētu atbalstītai nozarei laikā, kad tika panākta vienošanās par zemes izmantošanas tiesību cenām. Šis apgalvojums tiek noraidīts, jo riepu un/vai naftas ķīmiskās rūpniecības nozare bija norādīta kā atbalstāma nozare jau 8. un 9. piecgades plānā, kurā naftas ķīmiskās rūpniecības nozare minēta kā viena no valsts pamatnozarēm un tiek runāts par smalkās organiskās sintēzes ķīmisko produktu proaktīvu izstrādi un svarīgu ķīmisko projektu atbalstīšanu, kā arī dokumentā Catalogue of the major industries, products and technologies currently encouraged by the State (grozīts 2000. g.), kurā ietverta augstas kvalitātes radiālo riepu ražošana. Šie dokumenti atbilst periodam, kad izlasē iekļautajām sabiedrībām tika piešķirtas pirmās zemes izmantošanas tiesības.

                     (492)

                        Giti Group arī komentēja, ka Komisija nesniedza nekādus pierādījumus tam, ka agrīnākās izejvielu virknes stadijās strādājoši ražotāji eksportētāji, kuri sniedz tādas izejvielas kā tērauda stiepļu troses vai neilona auklas, piederētu atbalstītajai nozarei. Tomēr dokumentā Guidance Catalogue for Industrial Structure Adjustment ir teikts, ka “jāveicina” tādu īpašu palīgmateriālu ražošana, izstrāde un izmantošana, kas paredzēti augstas veiktspējas radiālajām riepām. Turklāt riepu rūpniecības politika atbalsta “tērauda stieples, augstas modularitātes un zemas raušanās poliestera auklas auduma, augstas izturības neilona stieples auduma un citu riepu struktūru materiālu jaunu konstrukciju izstrādi un izmantošanu”. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (493)

                     Tādējādi šī subsīdija ir uzskatāma par kompensējamu.

               e)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (494)

                     Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās (85) un saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu par ārējo aprēķina standartu (86) tika izmantotas zemes cenas Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķajā muitas teritorijā (“Ķīnas Taibeja”). Saņēmējiem piešķirtais ieguvums tiek aprēķināts, ņemot vērā starpību starp summu, ko katrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs faktiski samaksājis (t. i., faktisko samaksāto summu, kas norādīta līgumā, vai attiecīgā gadījumā līgumā norādīto cenu, no kuras atņemta vietējās iestādes piešķirtās atmaksas/dotācijas summa) par zemes izmantošanas tiesībām, un summu, kas parasti būtu jāmaksā, pamatojoties uz Ķīnas Taibejas standartu.

                     (495)

                     Komisija uzskata Ķīnas Taibeju par piemērotu ārējo standartu, ņemot vērā šādus iemeslus:

                                 —

                                 salīdzināms ekonomikas attīstības līmenis, IKP un ekonomikas struktūra Ķīnas Taibejā un lielākajā daļā pilsētu un provinču Ķīnas Tautas Republikā, kur atrodas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji;

                                 —

                                 ĶTR un Ķīnas Taibejas ģeogrāfiskais tuvums;

                                 —

                                 rūpniecības infrastruktūras lielais īpatsvars Ķīnas Taibejā un daudzās ĶTR provincēs;

                                 —

                                 ciešas ekonomiskas saites un pārrobežu tirdzniecība starp Ķīnas Taibeju un ĶTR;

                                 —

                                 lielais iedzīvotāju blīvums daudzās ĶTR provincēs un Ķīnas Taibejā;

                                 —

                                 zemes veidu un to darījumu līdzība, kurus izmanto attiecīgā standarta aprēķinā Ķīnas Taibejā un ĶTR, un

                                 —

                                 Ķīnas Taibejai un ĶTR kopīgās demogrāfiskās, valodas un kultūras īpatnības.

                     (496)

                     Atbilstoši iepriekšējās izmeklēšanās izmantotajai metodikai Komisija izmantoja Taivānā noteikto vidējo zemes cenu par vienu kvadrātmetru, kas koriģēta, ņemot vērā inflāciju un IKP izmaiņas kopš attiecīgo zemes izmantošanas tiesību līgumu noslēgšanas. Informatīvajā dokumentā informācija par ražošanas valsts cenām tika iegūta no Taivānas Ekonomikas ministrijas Rūpniecības biroja tīmekļa vietnes. Inflācija un IKP izmaiņas Taivānai tika aprēķinātas, pamatojoties uz inflācijas rādītājiem un IKP izmaiņām uz vienu iedzīvotāju pašreizējās cenās ASV dolāros attiecībā uz Taivānu, kuras 2015. gadā publicējis SVF.

                     (497)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Pirelli apgalvoja, ka ārēja standarta izmantošana neatbilst PTO Apelācijas institūcijas ziņojuma US – Softwood Lumber IV (87) konstatējumiem, jo standarts neradīja korekcijas, kas vajadzīgas, lai atspoguļotu dominējošos nosacījumus Ķīnas finanšu tirgū. Tomēr Komisija norādīja, ka Taivānas standarts tiek uzskatīts par piemērotu standartu, kas dažādu iemeslu dēļ jau ir pietuvināts Ķīnas tirgum, kā aprakstīts iepriekš 488. apsvērumā. Turklāt Taivānas zemes cenas tika koriģētas, lai ņemtu vērā līdzšinējo IKP attīstību un inflāciju laika gaitā.

                     (498)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Hankook Group norādīja uz faktu, ka dati, kas iesniegti Taivānas Ekonomikas ministrijas Rūpniecības attīstības biroja Industriālās zemes apgādes un pakalpojumu informācijas tīmekļa vietnē, ko izmantojusi Komisija, vairs neesot pieejama un izmantojama, un tā sniegusi tikai piedāvājumus rūpnieciskajai zemei, nevis faktiskās darījumu cenas.

                     (499)

                     Komisija atzina, ka dati, kas tika izmantoti informācijas dokumentā kā pamatojums, vairs nebija publiski pieejami. Pēc tam Komisija konstatēja, ka Taivānas Iekšlietu ministrija ir izveidojusi jaunu datubāzi, kurā apkopoti faktiskie tirdzniecības ieraksti rūpnieciskās zemes pārdošanai, sākot ar 2013. gadu, un ka tie ir pieejami, izmantojot šādu tīmekļa vietni: http://lvr.land.moi.gov.tw/login.action. Komisija uzskatīja, ka tas ir uzticams datu avots, kas ir pieejams visām ieinteresētajām pusēm. Turklāt tas attiecas uz faktiskajām darījumu cenām, nevis uz rūpnieciskās zemes piedāvājumiem. Tādējādi Komisija piekrita Hankook Group argumentiem un attiecīgi mainīja salīdzinošo novērtējumu attiecībā uz ieguvuma aprēķinu saistībā ar zemes izmantošanas tiesībām visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

                     (500)

                     Tā rezultātā attiecībā uz laikposmu, sākot ar 2013. gadu, Komisija izmantoja faktiskās cenas no Taivānas Iekšlietu ministrijas. Attiecībā uz zemes lietošanas tiesībām, kas tika iegūtas pirms šī datuma, vēsturiskās cenas tika veidotas, pamatojoties uz Taivānas IKP un Taivānas inflācijas pieaugumu, kā tas tika darīts iepriekšējo izmeklēšanu gadījumā.

                     (501)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Giti Group, Hankook Group un ĶV pauda kritiku, apgalvojot, ka zemes izmantošanas tiesību cenas, pamatojoties uz jauno datu kopumu, bijušas daudz augstākas par iepriekšējās izmeklēšanās izmantotajām, un tas radīja šaubas par jaunā standarta uzticamību. Turklāt Hankook Group apgalvoja, ka datu lejupielādē no Taivānas datubāzes pieļautas kļūdas, un iesniedza alternatīvu aprēķinu, kas balstīts uz to pašu datu bāzi. Komisija atzina, ka atsevišķu zemes gabalu cenu summēšanā pieļauta pārrakstīšanās kļūda, un attiecīgi koriģēja vidējās zemes cenas. Tomēr Komisija nepiekrita Hankook Group izmantotajiem atlases kritērijiem datu apkopošanai. Pirmkārt, Hankook Group bija izvēlējies darījumus no nepareiza laikposma, t. i., no 2012. gada, vismaz attiecībā uz dažiem darījumiem. Otrkārt, Hankook Group bija izmantojis cenas no visiem Taivānas 22 rajoniem, ieskaitot dažus lauku apvidus, kuros rūpnieciskās darbības ir maz vai nav vispār. Savukārt Komisija bija balstījusi savu izvēli uz sešiem rajoniem, kuros atrodas lielākā daļa Taivānas industriālo parku. Tā kā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atrodas Ķīnas industriālajās zonās, piemērots standarts ir jānosaka, pamatojoties uz darījumiem, kas arī notikuši kādā industriālajā zonā. Tāpēc šī Hankook prasības daļa tika noraidīta.

                     (502)

                        Hankook Group savos komentāros apgalvoja, ka pagājušajās Taivānas izveidotajās cenās būtu jāņem vērā IKP attīstība Ķīnā, un nevis IKP attīstība Taivānā, lai ņemtu vērā straujāku attīstības tempu Ķīnā pēdējo 30 gadu laikā. Tādējādi attiecībā uz Hankook Group koriģētajās Taivānas cenās būtu jāietver ekonomiskā attīstība Chongqing pašvaldībā kopš 2010. gada, un Huai'an pašvaldībā Dzjansu provincē kopš 1996. gada.

                     (503)

                     Komisija atzina, ka Ķīnai pagātnē ir bijis straujāks attīstības temps nekā Taivānai. IKP koeficienta izmantošana, kas ņem vērā šo atšķirību, principā ir pareizi, lai nonāktu pie pareiza etalona. Tomēr saskaņā ar Pasaules Bankas statistikas veiktspējas indikatora rādītāju, statistikas datu kvalitāte Ķīnā sasniedza ticamības līmeni, kas ir līdzīgs citām valstīm ar vidēju ienākumu līmeni, tikai pēc 2012. gada. Tas atbilst perioda beigām, par kuru dati ir jāaprēķina (88). Tādēļ Komisija šajā gadījumā nevarēja izmantot statistikas datus par Ķīnas IKP, lai izveidotu vēsturiskās zemes lietošanas tiesību cenas.

                     (504)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Giti Group apgalvoja, ka Pasaules Bankas statistikas kapacitātes rādītāja novērtējumā izmantots viss rādītāju saraksts, daudziem no kuriem nav nekāda sakara ar makroekonomiskajiem rādītājiem. Komisija piekrita, ka Pasaules Bankas statistikas kapacitātes rādītājs ir balstīts uz rādītāju grozu, kurā ir iekļauti gan makroekonomiskie, gan citi rādītāji. Šā rādītāja mērķis ir atspoguļot valsts spēju vākt, analizēt un izplatīt augstas kvalitātes datus par tās iedzīvotājiem un ekonomiku, pamatojoties uz metodiku, datu avotiem, periodiskumu un savlaicīgumu, ko valsts izmanto, lai sagatavotu statistiku par ekonomiku un iedzīvotājiem. Tomēr apstāklis, ka rādītājs nav vērsts tikai uz IKP statistiku vien, bet tam ir plašāks pamatojums, nemazina rezultātu uzticamību. Tāpēc Komisija pauda uzskatu, ka datus, kas attiecas uz Ķīnas IKP, nevar izmantot attiecībā uz iepriekšējām zemes izmantošanas tiesību cenām.

                     (505)

                     Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summa tika attiecināta uz izmeklēšanas periodu, izmantojot parasto rūpniecības zemes tiesību izmantošanas termiņu Ķīnā, t. i., 50 gadus. Šis apjoms pēc tam tika sadalīts uz attiecīgo uzņēmumu kopējo apgrozījumu izmeklēšanas periodā, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta rādītājiem un tika piešķirta neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem.

                     (506)

                        Giti Group apgalvoja, ka Komisijai būtu jāņem vērā zemes lietošanas tiesību novērtēšanas datums, nevis darījuma datums, lai aprēķinātu jebkādu ieguvumu saistībā ar zemes lietošanas tiesībām. Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo darījuma datums atbilst gadījumam, kuram bijusi monetāra ietekme uz uzņēmuma finansiālo stāvokli.

                     (507)

                     Turklāt Giti Group aicināja Komisiju iekļaut papildu izdevumus par zemes pieejamību rūpnieciskai izmantošanai, kā arī par tā saukto zemes atbalsta maksu un zemes rekvizīcijas maksu ieguvuma aprēķinā. Komisija šīs piezīmes noraidīja šādu divu iemeslu dēļ.

                                 —

                                 Attiecīgie uzņēmumi iegādājās savas zemes izmantošanas tiesības līgumā noteiktajā vērtībā, kurā nebija atsauces uz citiem papildu izdevumiem. Rezultātā Komisija sasniedza novērtējumu, ka jāņem vērā tikai līguma vērtība;

                                 —

                                 Pati standarta vērtība neietver nekādus papildu izdevumus vai maksas.

                     (508)

                     Visbeidzot, attiecībā uz China National Tire, Giti un Hankook tika pieņemti daži nelieli specifiski uzņēmumu komentāri par pārrakstīšanās kļūdām un ieguvuma aprēķināšanu, kas nebija saistīti ar izmeklēšanas periodu.

                     (509)

                     Šai subsīdijai noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir šāda.

                                 Zemes izmantošanas tiesību piešķiršana par neatbilstoši zemu atlīdzību

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas likme

                                    China National Tire Group

                                 1,80 %

                                    Giti Group

                                 1,75 %

                                    Hankook Group

                                 1,11 %

                                    Xingyuan Group

                                 1,06 %

               3.10.   Tieša atbrīvojuma no nodokļa un nodokļa samazinājuma programmas

         3.10.1.   UIN atvieglojumi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem

                     (510)

                     Saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas likumu par uzņēmumu ienākuma nodokli (“UIN likums”), augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kuriem ir nepieciešams sniegt būtisku valsts atbalstu, tiek piemērots samazināta uzņēmumu ienākuma nodokļa likme 15 % apmērā, nevis standarta nodokļa likme 25 % apmērā.

               a)
               Juridiskais pamats

                     (511)

                     Šīs programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 28. pants, kā arī ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pants; kā arī sekojoši normatīvi:

                                 —

                                 Zinātnes un tehnoloģijas ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Brošūra par “Administratīvo pasākumu augsto tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” pārskatīšanu un izdošanu, G.K.F.H. [2016] Nr. 32,

                                 —

                                 Zinātnes un tehnoloģijas ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas paziņojums par “Vadlīniju par augsto un jauno tehnoloģiju noteikšanas pārvaldīšanu” pārskatīšanu, drukāšanu un izdošanu, GKFH [2016] Nr. 195, un

                                 —

                                 Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas [2011], izdevusi NDRC, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs.

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (512)

                     Uzņēmumi, kas var gūt labumu no nodokļu samazināšanas, ietilpst noteiktās galvenajās augsto un jauno tehnoloģiju jomās, kuras atbalsta valsts, kā arī pašreizējās valsts atbalstītajās augsto tehnoloģiju jomu prioritātēs, kas uzskaitītas Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijās. Šīs vadlīnijas skaidri norāda ražošanas tehnoloģijas un galvenos izejmateriālus radiālajām riepām kā prioritāru jomu.

                     (513)

                     Turklāt, lai uzņēmumi būtu atbilstīgi, tiem jāatbilst šādiem kritērijiem:

                                 —

                                 tiem jāsaglabā noteikts pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars salīdzinājumā ar pārdošanas ieņēmumiem,

                                 —

                                 tiem jāsaglabā noteikta daļa ienākumu no augsto tehnoloģiju/produktu/pakalpojumu nozares uzņēmuma kopējos ieņēmumos un

                                 —

                                 jāsaglabā noteikts tehniskā personāla īpatsvars uzņēmumā nodarbināto kopējā skaitā.

                     (514)

                     Uzņēmumiem, kas gūst labumu no šī pasākuma, jāiesniedz ienākuma nodokļa deklarācija un attiecīgie pielikumi. Faktiskais ieguvuma apjoms ir norādīts nodokļa deklarācijā.

                     (515)

                     Komisija uzskatīja, ka konkrētā nodokļa kompensācijas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai nesaņemot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. Subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktu šīs shēmas piemērošana ir ierobežota, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kuri darbojas konkrētās augsto tehnoloģiju prioritārajās jomās, kuras noteikusi valsts, kā piemēram, atsevišķās galveno tehnoloģiju jomās riepu ražošanā.

               c)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (516)

                     Kompensējamās subsīdijas summa tika aprēķināta kā ieguvums, ko izmeklēšanas periodā guvis saņēmējs. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas jāmaksā saskaņā ar parasto nodokļa likmi, un kopējo nodokli, kas jāmaksā saskaņā ar samazinātu nodokļa likmi.

                     (517)

                     Subsīdiju apjoms, kas tika konstatēts šai specifiskajai shēmai, bija 0,12 % uzņēmumam China National Tire Group un 0,01 % uzņēmumam Giti Group.

               3.10.2.   UIN kompensācijas par pētniecības un izstrādes izdevumiem

                     (518)

                     Nodokļa kompensācijas par pētniecību un izstrādi paredz uzņēmumiem preferenciālu nodokļa režīmu par to pētniecības un izstrādes darbībām valsts noteiktās konkrētās prioritārās tehnoloģiju jomās, ja tiek ievērots noteikts pētniecības un izstrādes izdevumu slieksnis.

                     (519)

                     Proti, pētniecības un izstrādes izdevumi, kuri radušies, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes, kas nav nemateriāli aktīvi, un tiek iekļauti attiecīgā perioda peļņā vai zaudējumos, tiek atskaitīti vēl 50 % apmērā papildus atskaitīšanai pilnā apmērā, ņemot vērā faktisko situāciju. Ja iepriekš minētie pētniecības un izstrādes izdevumi veido nemateriālus aktīvus, tiem piemēro amortizāciju uz 150 % nemateriālo aktīvu izmaksu bāzi.

               a)
               Juridiskais pamats

                     (520)

                     Programmas juridiskais pamats ir UIN likuma 30. panta 1. punkts kopā ar ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumiem; kā arī šādi paziņojumi:

                                 —

                                 Finanšu ministrijas, Valsts nodokļu pārvaldes un Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas paziņojums par to, kā uzlabot politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem (Cai Shui [2015] Nr. 119),

                                 —

                                 Valsts nodokļu pārvaldes paziņojums par jautājumiem, kas saistīti ar politiku uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem, un

                                 —

                                 Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas (2011), izdevuši NDRC, Zinātnes un tehnoloģijas ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs.

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (521)

                     Iepriekšējas pārbaudes apmeklējuma (89) laikā tika konstatēts, ka “jaunās tehnoloģijas, jaunie ražojumi un jaunās amata prasmes”, kurām var piemērot nodokļa atskaitījumu, ietilpst konkrētās augsto tehnoloģiju jomās, kuras atbalsta valsts, kā arī valsts patlaban atbalstītajās prioritārajās augsto tehnoloģiju jomās, kas uzskaitītas Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijās.

                     (522)

                     Komisija uzskatīja, ka konkrētā nodokļa kompensācijas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai nesaņemot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. Subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktu pasākumu piemērošana ir ierobežota, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kuriem rodas pētniecības un izstrādes izdevumi konkrētās augsto tehnoloģiju prioritārajās jomās, kuras noteikusi valsts, piemēram, riepu nozarē.

                     (523)

                        Giti Group apgalvoja, ka nodokļu atlaide pētniecības un attīstības procesiem nav īpaša jeb specifiska subsīdija, jo tā attiecas uz visiem Ķīnas uzņēmumiem, kā tas noteikts 95. pantā Regulā par Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma ieviešanu, kas attiecas uz visiem uzņēmumiem, ne tikai augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem.

                     (524)

                     Komisija noraidīja apgalvojumu, ka nodokļa kompensācijas par pētniecību un izstrādi nav īpaša subsīdija. Lai gan ir taisnība, ka tas attiecas ne tikai uz augsto tehnoloģiju un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, tas tomēr tiek izmantots tikai “jaunām tehnoloģijām, produktiem un amatniecībai”, kas ir definētas, kā minēts iepriekš 521. apsvērumā. Tādēļ Komisijas sākotnējais secinājums paliek nemainīgs,

               c)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (525)

                     Kompensējamās subsīdijas summa tika aprēķināta kā ieguvums, ko izmeklēšanas periodā guvis saņēmējs. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas maksājams atbilstoši parastajai nodokļa likmei, un kopējo nodokli, kurš maksājams pēc papildu 50 % faktisko pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanas.

                     (526)

                     Konkrētajai shēmai konstatētais subsīdijas apjoms Giti Group uzņēmumiem bija 0,02 %.

                     (527)

                        Giti Group apgalvoja, ka, neatskaitot potenciālos ieguvumus no shēmām, kas samazina uzņēmuma izmaksas (un tādējādi palielina tā peļņu), aprēķinot ieguvumu saskaņā ar nodokļa samazinājumu augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, Komisija faktiski uzskaitījusi dažus iespējamos ieguvumus divreiz.

                     (528)

                     Komisija piekrita Giti Group, ka ieguvumi no subsīdijām (kad tās tiek uzrādītas kā ienākumi peļņas vai zaudējumu aprēķinā), samazina uzņēmuma izmaksas un tādējādi palielina uzņēmuma bruto peļņu, tādējādi palielinot nodokli un līdz ar to noved pie lielākiem nodokļa atvieglojumiem. Tomēr Giti Radial ir tiesības deklarēt dotācijas un subsīdijas kā no nodokļiem atbrīvotos ienākumus, lai aprēķinātu ar nodokli apliekamo summu, tādējādi samazinot maksājamos ienākuma nodokļus. Turklāt Komisijas metodika tiek konsekventi piemērota, aprēķinot ieguvumus un pamatojoties uz pieejamajiem finanšu datiem izmeklēšanas laikposmā, kādus nodrošina uzņēmums, un kas tiek pārbaudīti vizītē uz vietas.

               3.10.3.   Atbrīvojums no zemes izmantošanas nodokļa

                     (529)

                     Organizācijas vai privātpersonas, kuras izmanto zemi lielpilsētās, rajonu pilsētās un administratīvajos centros, kā arī rūpniecības un izrakteņu ieguves reģionos, parasti maksā urbanizētu teritoriju zemes izmantošanas nodokli. Zemes izmantošanas nodokli iekasē vietējās nodokļu iestādes vietās, kurās atrodas izmantotā zeme. Tomēr konkrētām zemes kategorijām, piemēram, no jūras atgūtai zemei, valsts iestādēm, tautas organizācijām un militāram vienībām izmantošanai piešķirtai zemei, ar Finanšu ministrijas piešķīrumiem finansētajām iestādēm izmantošanai piešķirtai zemei, reliģiska kulta celtnēm izmantotai zemei, publiskiem parkiem un publiskām vēsturiskām un apskates vietām, ielām, ceļiem, sabiedriskiem laukumiem, zālieniem un citām sabiedriskām vietām pilsētvidē ir piešķirts atbrīvojums no zemes izmantošanas nodokļa.

               a)
               Juridiskais pamats

                     (530)

                     Programmas juridiskais pamats ir:

                                 —

                                 Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par nekustamā īpašuma nodokli (Guo Fa [1986] Nr. 90, grozīti 2011. gadā) un

                                 —

                                 Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par pilsētu zemes izmantošanas nodokli (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes rīkojums [2013] Nr. 645).

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (531)

                     Divi izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja zemes izmantošanas nodokļa atlaides vai atbrīvojumus no tā, ko piešķīra vietējais Zemes izmantošanas birojs, lai gan šie uzņēmumi neietilpa oficiālajās atbrīvojumu kategorijās, kuras noteiktas iepriekš minētajos valsts tiesību aktos.

               c)
               Secinājums

                     (532)

                     Komisija uzskata, ka konkrētais atbrīvojums no nodokļa ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai nesaņemot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajiem uzņēmumiem piešķir ieguvumu. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo uzņēmumi saņēma nodokļu samazinājumu, lai gan tie neatbilst nevienam no šiem objektīviem kritērijiem, kas minēti 529. apsvērumā.

               d)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (533)

                     Kompensējamās subsīdijas summa tika aprēķināta kā ieguvums, ko izmeklēšanas periodā guvis saņēmējs. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas jāmaksā saskaņā ar parasto nodokļa likmi, un kopējo nodokli, kurš faktiski samaksāts izmeklēšanas periodā.

                     (534)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Hankook Group paziņoja, ka saņemtā zemes izmantošanas nodokļa atmaksa nav kompensējama, jo tā tika saņemta pirms izmeklēšanas perioda. Pēc tālākas analīzes Komisija akceptēja šo argumentu, jo pēdējā zemes lietošanas nodokļa atmaksa faktiski bija iegrāmatota pirms izmeklēšanas perioda sākuma 2016. gada jūnijā, un kopš šī datuma nebija veikti papildu maksājumi.

                     (535)

                     Turklāt Giti Group apgalvoja, ka dažu ēku veidu (dzīvojamo ēku un skolu) zemes izmantošanas nodoklis parasti nav jāmaksā, kā tas izriet no 1988. gada paziņojuma par zemes izmantošanas nodokļa atbrīvojumiem no. Komisija konstatēja, ka šis paziņojums vairs nav spēkā, jo “Ķīnas Tautas Republikas pagaidu noteikumi par zemes lietošanas nodokli pilsētās”, kas minēts iepriekš 530. apsvērumā, vairs neiekļauj skolu un dzīvojamo ēku kategorijas tādās, uz kurām attiektos atbrīvojums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (536)

                     Visbeidzot, Giti Group paziņoja, ka divi šīs grupas uzņēmumi maksāja zemes lietošanas nodokļus izmeklēšanas perioda ietvaros saistībā ar kompensācijām par iepriekšējiem maksājumiem. Līdz ar to šīm abiem minētajiem uzņēmumiem nebija ieguvumu. Komisija piekrita šiem paziņojumiem un attiecīgi grozīja subsīdiju aprēķinus. Tādējādi subsīdijas summa, kas attiecas uz šo konkrēto shēmu, Giti Group bija 0,01 %.

               3.10.4.   Vietējās nodokļa atlaides vai kompensācijas

                     (537)

                     Viens no Hankook Group uzņēmumiem guva labumu no vietējo pašvaldību nodokļu atmaksas, kuri iekasējami saskaņā ar valsts noteikumiem.

               a)
               Juridiskais pamats

                     (538)

                     Programmas juridiskais pamats ir:

                                 —

                                    Huaian pašvaldības ekonomiskās attīstības zonas pasākumi preferenciālas nodokļu politikas īstenošanai (1996. gads).

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (539)

                     Saskaņā ar vienošanos ar vietējo pašvaldību, uzņēmumam bija tiesības uz pilnīgu ienākuma nodokļa atmaksu pirmajos divos gados, sākot no pirmā korporatīvā ienākuma gada, kas uzņēmumam bija jāmaksā (tādējādi sākot no 2003. gada). Laikā no 3. līdz 5. gadam uzņēmumam bija tiesības uz samazinātu ienākuma nodokli 15 % apmērā, kā arī 100 % atmaksu attiecībā uz samaksātā ienākuma nodokļa vietējo daļu. Laikā no 6. līdz 10. gadam uzņēmumam bija tiesības uz 75 % atmaksu attiecībā uz samaksātā ienākuma nodokļa vietējo daļu. Sākot no 11. gada un tālāk, uzņēmumam bija tiesības uz 50 % atmaksu attiecībā uz samaksātā ienākuma nodokļa vietējo daļu.

                     (540)

                     Uzņēmums paskaidroja, ka valdība gadiem ilgi mainīja savu politiku, un tādēļ uzņēmums varēja saņemt šāda veida kompensācijas un preferenciālās likmes tikai līdz 2012. gadam. Atmaksa, uz kuru bija piešķirtas tiesības, un kura vēl nebija izmaksāta līdz 2012. gadam, tika apsolīta atmaksāt nākotnē, kad to varētu atļaut pašvaldības budžets. Rezultātā uzņēmums turpināja gūt labumu no atmaksāšanas izmeklēšanas periodā.

               c)
               Secinājums

                     (541)

                     Komisija uzskata, ka konkrētais atbrīvojums no nodokļa ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo, Ķīnas valdībai nesaņemot ieņēmumus, veikts finansiāls ieguldījums, kas attiecīgajam uzņēmumam piešķir ieguvumu. Saņēmēja ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo uzņēmums saņēma vietējo nodokļu samazinājumu, kas bija īpaši paredzēts tam, un kas nebija pieejams citiem uzņēmumiem.

                     (542)

                     Kaut arī Komisija neguva pierādījumus tam, ka programma joprojām bija darbojusies izmeklēšanas periodā, Komisija, pamatojoties uz izlasē iekļauto uzņēmumu informāciju, konstatēja, ka tie joprojām saņēma ieguvumus no šīs programmas.

                     (543)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas uzņēmums atkārtoja savu paziņojumu, ka tas bijis tiesīgs saņemt kompensācijas tikai līdz 2012. gadam. Tomēr netika iesniegti jauni pierādījumi, kas varētu mainīt Komisijas secinājumus.

               d)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (544)

                     Kompensējamās subsīdijas summa tika aprēķināta kā ieguvums, ko izmeklēšanas periodā guvis saņēmējs. Ieguvums tika aprēķināts kā starpība starp kopējo nodokli, kas maksājams atbilstoši parastajai nodokļa likmei, un kopējo nodokli, kurš faktiski samaksāts izmeklēšanas periodā.

                     (545)

                     Subsīdijas apjoms attiecībā uz šo īpašo shēmu bija 0,13 % Hankook Group.

               3.10.5.   Citas tieša atbrīvojuma no nodokļa un nodokļa samazinājuma programmas

                     (546)

                     Visām tiešajām nodokļa shēmām izmeklēšanas periodā konstatētais kopējais subsīdijas apjoms izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija šāds.

                                 Tiešs atbrīvojums no nodokļa un nodokļa samazinājumi

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 0,12 %

                                    Giti Group

                                 0,04 %

                                    Hankook Group

                                 0,13 %

                                    Xingyuan Group

                                 0 %

               3.11.   Netiešo nodokļu un importa tarifu programmas

         3.11.1.   Atbrīvojumi no PVN un importa tarifu atlaides par importētu iekārtu un tehnoloģiju izmantošanu;

                     (547)

                     Šī programma paredz atbrīvojumu no PVN un importa tarifiem par ražošanā izmantotu pamatiekārtu importu. Lai varētu izmantot atbrīvojumu, iekārta nedrīkst būt nepiemēroto iekārtu sarakstā un prasītājam uzņēmumam ir jāsaņem valsts atbalstīta uzņēmuma apliecība, ko izdod Ķīnas iestādes vai NDRC saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem ieguldījumu, nodokļu un muitas jomā.

               a)
               Juridiskais pamats

                     (548)

                     Programmas juridiskais pamats ir šādi dokumenti:

                                 —

                                 Valsts padomes apkārtraksts par nodokļu politikas precizēšanu attiecībā uz importētām iekārtām, Guo Fa [1997] Nr. 37,

                                 —

                                 Finanšu ministrijas, Galvenās muitas pārvaldes un Valsts nodokļu pārvaldes paziņojums par ievedmuitas nodokļu politikas precizēšanu konkrētam preferenciālam importam,

                                 —

                                 Finanšu ministrijas, Galvenās muitas pārvaldes un Valsts nodokļu pārvaldes paziņojums [2008] Nr. 43,

                                 —

                                    NDRC paziņojums par aktuāliem jautājumiem, kas skar iekšzemes vai ārvalstu finansēto valsts veicināto projektu apstiprinājuma vēstules izskatīšanu [2006] Nr. 316, un

                                 —

                                 ĀIU vai iekšzemes uzņēmumu vajadzībām importēto no ievedmuitas neatbrīvojamo ražojumu katalogs, 2008.

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (549)

                     Iekārtas, kas ir importētas, lai attīstītu iekšzemes vai ārvalstu investīciju projektus saskaņā ar ārvalstu vai iekšzemes investīciju projektu veicināšanas politiku, var atbrīvot no PVN un/vai ievedmuitas nodokļa maksāšanas, izņemot, ja iekārtu kategorija ir iekļauta no nodokļa maksāšanas neatbrīvojamo ražojumu katalogā. Lai izmantotu šo atbrīvojumu, uzņēmumam jāsaņem apstiprinājuma vēstule no vietējās pārvaldes iestādes, kura ir atbildīga par projektu, un jāiesniedz tā vietējam muitas dienestam.

                     (550)

                     ĶV apgalvoja, ka no 2009. gada 1. janvāra atbrīvojumu piemēro tikai ievedmuitas nodoklim, bet par iekārtu importu izmantošanai savām vajadzībām tiek iekasēts PVN.

                     (551)

                     Tomēr izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajos uzņēmumos tika konstatēti atbrīvojumi gan no PVN, gan ievedmuitas nodokļa. Tie ietvēra atbrīvojumus, kas attiecās uz iepriekšējos gados importētām iekārtām, par kurām ieguvums tika amortizēts iekārtu ekspluatācijas laikam un tādējādi daļēji attiecās uz izmeklēšanas periodu. Lai gan Komisija neguva pierādījumus, ka atbrīvojums darbojies izmeklēšanas periodā, Komisija, balstoties uz izlasē iekļauto uzņēmumu lietā pieejamajiem pierādījumiem, konstatēja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi joprojām izmantojuši priekšrocības, ko nodrošina šī programma.

                     (552)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas uzņēmums Pirelli konstatēja, ka aprēķini par finanšu guvumiem no ievestajām mašīnām un iekārtām bijuši nepareizi. Komisija piekrita sniegtajām korekcijām un attiecīgi pielāgoja aprēķinu.

               c)
               Secinājums

                     (553)

                     Programma nodrošina finansiālu ieguldījumu ĶV nesaņemto ieņēmumu veidā pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo ĀIU un citi tiesīgie iekšzemes uzņēmumi ir atbrīvoti no PVN samaksas un/vai tarifiem, kas tiem citādi būtu jāmaksā. Tādējādi tā piešķir ieguvumu saņēmējiem uzņēmumiem arī pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē.

                     (554)

                     Programma ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tiesību akts, ar kuru saskaņā darbojas piešķīrējiestāde, ierobežo programmas pieejamību, attiecinot to tikai uz uzņēmumiem, kas investē konkrētās darījumdarbības kategorijās, kuras pilnībā noteiktas ar likumu un kuras pieder vai nu pie atbalstāmās kategorijas, vai pie ierobežotās B kategorijas saskaņā ar Ievirzes katalogu ārvalstu investīciju un tehnoloģiju pārneses nozarēm, vai kategorijās, kas atbilst Galveno nozaru, ražojumu un tehnoloģiju, kuru izstrādi atbalsta valsts, katalogam. Turklāt nav objektīvu kritēriju, kas ierobežotu piemērotību šai programmai, un nav pārliecinošu pierādījumu, lai secinātu, ka piemērotība iestājas automātiski saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

               d)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (555)

                     Kompensējamās subsīdijas apjoms aprēķināts kā saņēmējiem piešķirtais ieguvums, kas konstatēts izmeklēšanas periodā. Saņēmējiem piešķirto ieguvumu uzskata par PVN un nodevu summu, atbrīvojums no kurām piešķirts importētajām iekārtām. Lai nodrošinātu, ka kompensējamā summa attiecas tikai uz izmeklēšanas periodu, saņemtais ieguvums tika amortizēts attiecībā uz iekārtu lietderīgās ekspluatācijas laiku saskaņā ar uzņēmumu parastajām grāmatvedības procedūrām.

                     (556)

                     Saskaņā ar šo shēmu visi izlasē iekļautie uzņēmumi izmantojuši atlaides. Subsīdijas apjoms, kas noteikts šim konkrētajam atbalstam, svārstās no 0,04 % līdz 0,13 %.

               3.11.2.   Importa nodokļu atmaksas shēma dabiskā kaučuka iegādei

                     (557)

                     Komisija norādīja, ka visi izlasē iekļautie uzņēmumi ir kvalificēti kā tā sauktie “pārstrādes nozares uzņēmumi”. Saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas Muitas noteikumu par preču apstrādes uzraudzību 3. pantu (90), “termins “pārstrādes tirdzniecība” attiecas uz uzņēmējdarbību, kurā darbības uzņēmums ieved visu vai daļu izejvielu vai palīgmateriālu detaļām un sastāvdaļām, detaļām un iepakojuma materiāliem, un, pēc pārstrādes vai salikšanas, atkārtoti eksportē gatavu produktu veidā, ieskaitot piegādāto un importēto materiālu pārstrādi.” Papildus tam, 5. pants nosaka sekojošo: “Gadījumos, kad nodokļus iekasē importa laikā saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, muita atlīdzina iekasētos nodokļus saskaņā ar pārbaudīto faktiski pārstrādāto un atkārtoti eksportēto preču daudzumu pēc galaprodukta eksporta..”

               a)
               Juridiskais pamats

                     —

                     Ķīnas Tautas Republikas 2017. gada 4. novembra Muitas Likums (Ķīnas Tautas Republikas prezidenta rīkojums Nr. 81),

                     —

                     Ķīnas Tautas Republikas muitas noteikumi par preču pārstrādes uzraudzību, Muitas ģenerāldirektorāta rīkojums Nr. 235, 2017. gada 20. decembris,

                     —

                     Ķīnas Tautas Republikas Muitas pasākumi par vienību patēriņa patēriņu pārstrādes nozarē, Muitas ģenerāldirektorāta rīkojums Nr. 218, 2014. gada 13. marts,

                     —

                     Preventīvie administratīvie pasākumi uzņēmumu kredītspējas pārvaldībai, Muitas ģenerāldirektorāta rīkojums Nr. 225, 2014. gada 4. septembris.

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (558)

                     Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka visi izlasē iekļautie uzņēmumi ir reģistrējušies muitas iestādē par pārstrādes tirdzniecības shēmu, kas minēta iepriekš 557. apsvērumā, kā arī, ka saskaņā ar Ķīnas Tautas Republikas Muitas noteikumu par preču apstrādes uzraudzību 5. panta noteikumiem visi uzņēmumi ir saņēmuši atbrīvojumu no “importa laikā savāktajiem nodokļiem” (t. i, ievedmuitas nodokļiem) par dabīgā kaučuka importu, ko izmanto eksportēto riepu ražošanā.

                     (559)

                     Šāds solis atbilst nodokļu atmaksas shēmai, kā aprakstīts pamatregulas I pielikuma i) punktā. Ievērojot I pielikuma i) punktu, atmaksāšanas sistēmas attiecībā uz aizvietojumu var būt eksporta subsīdija tādā mērā, cik tās izraisa pārlieku lielu tās ievedmuitas atmaksāšanu, kas sākotnēji iekasēta par ievestajām izejvielām, par kurām tiek pieprasīta atmaksāšana.

                     (560)

                     Lai noteiktu, vai pastāv pārmērīga līdzekļu atmaksa, saskaņā ar pamatregulas III pielikuma II punktu Komisija no ĶV pieprasīja papildu informāciju par pārstrādes tirdzniecības sistēmu kopumā un, konkrētāk, uz to, vai pastāv un efektīvi tiek piemērotas uzraudzības un pārbaudes procedūras.

                     (561)

                     Balstoties uz saņemto informāciju, ĶV patiešām bija izveidojusi tiesisko regulējumu pārstrādes nozares tirdzniecības sistēmas uzraudzībai. Tomēr Komisija arī atzīmēja, ka dažas sistēmas integrētās iezīmes varētu novest pie pārlieku lieliem trūkumiem:

                                 —

                                 Sistēma pārsvarā balstās uz uzņēmumu pašdeklarācijām.

                                 —

                                 Pretēji vispārpieņemtajai praksei, ievedmuitas nodokļi tiek atcelti avansā. Muitas dienesti patur tikai tiesības tos vēlāk atgūt.

                                 —

                                 Uzņēmumiem veikto pārbaužu intensitāte balstās uz kredītreitinga piešķiršanu, kas galvenokārt balstās uz pašdeklarācijām, un ietver papildu punktus par to, ka tie ir daļa no atbalstītas nozares.

                                 —

                                 Muitas deklarācijas ir pamatotas uz muitas iestāžu noteikto standarta patēriņa likmi. Dabiskā kaučuka standarta patēriņa līmenis uz vienu eksportēto riepu bija daudz lielāks nekā reālais patēriņa līmenis, kas tika pārbaudīts izlasē iekļauto uzņēmumu telpās.

                     (562)

                     Turklāt izlasē iekļauto uzņēmumu pārbaudes apmeklējumu laikā izrādījās, ka sistēma praktiski netika piemērota praksē. Piemēram, Komisija konstatēja, ka pretstatā tiesību aktos noteiktajam, eksportētajām riepām paredzētais dabiskais kaučuks nav atdalīts no cita dabiskā kaučuka noliktavās, un ka izlasē iekļauto uzņēmumu telpās netika veikta regulāra pārbaude vai vizītes uz vietas.

                     (563)

                     Turklāt uzņēmumi importēja tā saukto jaukto gumiju ar Harmonizētās sistēmas (HS) kodu 40028000 (ar 0 % tarifa likmi). Šis HS kods parasti būtu jāizmanto kombinētajai gumijai, t. i., dabīgā un sintētiskā kaučuka maisījumam, bet kas pārsvarā sastāv no sintētiskā kaučuka. Patiesībā jauktajā gumijā, ko importēja izlasē iekļautie uzņēmumi, bija 97,5 % dabiskā kaučuka, tiem bija tādas pašas fiziskās īpašības kā dabiskajam kaučukam, un pārbaudīto uzņēmumu ražošanas procesā to izmantoja tādā pašā veidā un tādās pašās proporcijās kā dabisko kaučuku.

                     (564)

                     Rezultātā trīs no četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumu koncerniem nemaksāja visus ievedmuitas nodokļus, kas tiem bija jāmaksā.

               c)
               Secinājums

                     (565)

                     Saskaņā ar pamatregulas III pielikumu Komisija atsevišķā dokumentā paziņoja ĶV par atsevišķiem izmeklēšanā pārbaudītajiem darījumiem, lai ĶV varētu veikt papildu pārbaudes, ko tā uzskatītu par vajadzīgām. Atbildot uz Komisijas vēstuli, ĶV apgalvoja, ka nav izpildīti pamatregulas III pielikuma II punkta 3) apakšpunktā paredzētie nosacījumi, jo Ķīnas valdībai ir stingrs tiesiskais regulējums, lai uzraudzītu faktiskos darījumus dabiskā kaučuka importā. ĶV arī norādīja uz faktu, ka spēkā esošie tiesību akti paredz sankcijas un juridiskas saistības pārkāpumu gadījumā. Turklāt muitai ir pietiekami daudz cilvēkresursu, lai īstenotu režīmu vietējā līmenī un īstenotu sankcijas. Visbeidzot, ja ir konstatējumi par kontrabandu un pārkāpumiem, uzņēmums tiks pazemināts attiecībā uz tā kredītreitingu.

                     (566)

                     Kā minēts iepriekš 561. apsvērumā, Komisija atzīst, ka ĶV ir izveidots tiesiskais regulējums pārstrādes un tirdzniecības sistēmas uzraudzībai. Tomēr Komisija, kā minēts iepriekš 561.–562. apsvērumā, konstatēja, ka tiesiskajā regulējumā tika konstatēti daži trūkumi, un ka tas faktiski netika piemērots attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. ĶV neiesniedza nekādus pierādījumus, kas būtu pretrunā ar Komisijas konstatējumiem šajā sakarā, un neiekļāva nekādu jaunu informāciju par konkrētiem darījumiem, par kuriem Komisija bija ziņojusi.

                     (567)

                     Tādējādi Komisija secināja, ka attiecībā uz dabisko kaučuku nav efektīvi piemērota ĶV tirdzniecības apstrādes uzraudzības sistēma. Turklāt Komisija noteica, ka eksporta riepās izmantojamā dabiskā kaučuka apstrādes tirdzniecības sistēma izraisīja pārmērīgu atmaksu, kas veido kompensējamu subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē, jo tās rezultātā tiek pārsniegti ievedmuitas maksājumi, kas sākotnēji tika iekasēti par importētajām izejvielām, par kurām pieprasīts atmaksājums

                     (568)

                     Šie pārsniegtie atmaksājumi arī ir īpaši jeb specifiski, ņemot vērā, ka tie ir atkarīgi no eksporta rezultātiem pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

                     (569)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un Giti Group iesniedza piezīmes šajā sakarā. ĶV atkārtoja iepriekš pausto apgalvojumu, ka tai ir stingrs tiesiskais regulējums, kas tiek pareizi piemērots, un ka Komisija nevar izdarīt secinājumus, pamatojoties uz dažiem atsevišķiem gadījumiem, kad uzņēmumi nav ievērojuši tiesību aktus, kas reglamentē pārstrādes darbību shēmu. Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija atkārtoti norādīja, ka fakti nepamato ĶV apgalvojumu, ka bijuši tikai daži atsevišķi gadījumi, kad ražotāji eksportētāji nav ievērojuši piemērojamos tiesību aktus. Kā minēts 562. apsvērumā, visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri izmantojuši minēto shēmu, nemaksāja daļu no maksājamajiem ievedmuitas nodokļiem. ĶV arī neveica attiecīgo darījumu papildu pārbaudi. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

                     (570)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Giti Group apgalvoja, ka Komisija pārkāpusi šā uzņēmuma tiesības uz aizstāvību, tik vēlīnā posmā iekļaujot izmeklēšanā nodokļu atmaksas shēmu, un ka tā nebija kompetenta izmeklēt šo shēmu, jo tā netika iekļauta paziņojumā par procedūras sākšanu.

                     (571)

                     Attiecībā uz apgalvojumiem, ka Komisija pārkāpusi ražotāja eksportētāja tiesības uz aizstāvību, Komisija norādīja, ka saskaņā ar paziņojumu par procedūras sākšanu varēja izmeklēt nodokļu atmaksas shēmu, jo paziņojuma 3. punkts konkrēti attiecas uz importa tarifu atlaidēm. Turklāt Komisija jau bija informējusi ieinteresētās personas, ka tā izmeklē minēto shēmu, kā norādīts informācijas dokumenta 3.13.3. sadaļā. Tāpēc apgalvojums, ka Komisija nav ievērojusi Giti Group tiesības uz aizstāvību, tika noraidīts.

                     (572)

                     Turklāt Giti Group apgalvoja, ka uz kaučuka maisījuma importu nevajadzētu attiecināt nodokļu atmaksu, jo parastais ievedmuitas nodoklis šādam ražojumam ir nulle. Uzņēmums arī norādīja, ka regulāri augšuplādē importa datus, patēriņa rādītājus un eksportētos daudzumus tīmekļa platformā, ko pastāvīgi uzrauga muita, un muita veic pārbaudes uz vietas.

                     (573)

                     Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija ņēma vērā šādus apsvērumus. Komisija pieņēma apgalvojumu, ka nodokļa likme kaučuka maisījumam ir nulle, un tādējādi uz to nevar attiecināt nodokļu atmaksu. Tāpēc tika pārskatīts saskaņa ar minēto shēmu iegūtā pārmērīgā atbrīvojuma aprēķins attiecībā uz visiem attiecīgajiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Galīgās subsīdijas summas ir minētas tālāk 580. apsvērumā.

                     (574)

                     Attiecībā uz muitas dienestu uzraudzības sistēmu Komisija nenoliedza, ka Giti Group tiešām augšuplādējusi tīmekļa platformā konkrētu informāciju par dabiskā kaučuka importu un izmantošanu. Tomēr, kā minēts iepriekš 561. apsvērumā, tās pārsvarā ir pašdeklarācijas. Neskatoties uz to, no 11 ražotājiem eksportētājiem, ko pārbaudīja Komisija, tikai pie viena Giti Group ražotāja pārbaude uz vietas tika veikta uzņēmuma telpās. Turklāt šī pārbaude ietvēra tikai vienkāršu krājumu saskaņošanu. Komisija uzskatīja, ka šāda pārbaude nav pietiekama efektīvas pārbaudes nodrošināšanai, un tādēļ noraidīja šo apgalvojumu.

               d)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (575)

                     Ieguvumu aprēķināja kā starpību starp izmeklēšanas periodā maksājamo ievedmuitas nodokļu summu un izmeklēšanas periodā faktiski samaksāto ievedmuitas nodokļu summu. Tā kā Komisijai nav dabiskā kaučuka faktiskā patēriņa koeficienta sadalījumā pa dažādiem riepu veidiem, tā pieņēma, ka 1) visu veidu riepām vidējā patēriņa koeficients ir vienāds un 2) viss importētais dabiskais kaučuks tiktu vispirms izmantots eksportētajām riepām, nevis izmantots vietējām riepām. Pēc tam tā vispirms noteica izmeklēšanas periodā importētā dabiskā kaučuka daudzumu. Otrkārt, tā aprēķināja attiecību starp eksporta pārdošanas apjomu salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma kopējo pārdošanas apjomu. Treškārt, Komisija piemēroja šo eksporta pārdošanas apjoma attiecību kopējam importētā dabiskā kaučuka apjomam un noteica importētā dabiskā kaučuka daudzumu, kuram varētu atcelt ievedmuitas nodokļus. Tad, lai noteiktu ieguvuma summu, Komisija aprēķināja ievedmuitas nodokļa summu, kas jāmaksā par dabiskā kaučuka daudzumiem, kuri izmantoti riepu ražošanā iekšzemes tirgū, un no šīs summas atņēma faktiski samaksāto ievedmuitas nodokļa summa.

                     (576)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Giti Group apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot faktiskā patēriņa koeficientu, lai aprēķinātu ieguvumu, jo tā apkopoja šo informāciju pārbaudes apmeklējuma laikā. Izmantojot iepriekš aprakstīto metodiku, Komisija neesot ņēmusi vērā faktu, ka dabisko kaučuku izmanto arī citu riepu ražošanā un ka šīm riepām ir citi patēriņa rādītāji.

                     (577)

                     Komisija daļēji piekrita Giti Group apgalvojumam. Attiecībā uz GITI Yinchuan un GITI Huain Komisija izmantoja patēriņa koeficientu, kas norādīts šo uzņēmumu importa licencē. Tomēr pārējiem diviem Giti Group uzņēmumiem, kuri arī guva labumu no šīs shēmas, faktiskā patēriņa attiecība netika darīta pieejama pārbaudes apmeklējuma laikā. Tāpēc Komisija izmantoja GITI Yinchuan un GITI Huain vidējo svērto patēriņa koeficientu. Ieguvuma summas aprēķins tika attiecīgi pārskatīts.

                     (578)

                     Neviens no pārējiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem neiesniedza savus faktiskos patēriņa rādītājus. Šajā sakarā Komisija atzīmēja, ka dažādu izmantoto metožu rezultāti bijuši ļoti līdzīgi. Komisija sākotnēji izmantoja metodi, saskaņā ar kuru noteiktā subsīdiju summa bija 3,62 %, un izmantojot uzņēmumu faktiskā patēriņa rādītājus noteiktā subsīdijas summa bija 3,64 %. Šis rezultāts liecināja, ka Komisijas sākotnējā metodika, lai noteiktu subsīdijas summu, arī bijusi stabila. Tāpēc Komisija secināja, ka nav jāmaina metodika, kas izmantota, lai aprēķinātu subsīdijas summu attiecībā uz otru izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju.

                     (579)

                     Šāda veida subsīdijām noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija šāda.

                                 Ievedmuitas nodokļa atmaksa par dabisko kaučuku

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 1,10 %

                                    Giti Group

                                 3,64 %

                                    Xingyuan Group

                                 1,25 %

               3.11.3.   Kopējais apjoms visām netiešā atbrīvojuma no nodokļa vai nodokļa samazinājuma shēmām

                     (580)

                     Visām netiešo nodokļu un importa tarifa shēmām noteiktā kopējā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija šāda.

                                 Netiešs atbrīvojums no nodokļa un nodokļa samazinājumi

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 1,21 %

                                    Giti Group

                                 3,74 %

                                    Hankook Group

                                 0,13 %

                                    Xingyuan Group

                                 1,30 %

               3.12.   Dotāciju programmas

         3.12.1.   Energotaupības, enerģijas uzkrāšanas un emisijas dotācijas

                     (581)

                     Trīs izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja dažādas ar vides aizsardzību un emisijas mazināšanu saistītas dotācijas, piemēram, šādas shēmas: stimuli vides aizsardzībai un resursu saglabāšanai, sinerģiskas resursu izmantošanas veicināšana, atbalsta finansējums enerģijas uzkrāšanas projektiem, energoapgādes pārvaldības veicināšanas demonstrējumu centri, ar gaisa piesārņojuma mazināšanas projektiem saistītas dotācijas, stimuli aprites ekonomikas projektiem.

               a)
               Juridiskais pamats

                     —

                     Ķīnas Tautas Republikas Likums par energotaupību, 2007. gada 28. oktobrī pārskatītā un pieņemtā redakcija, un 2016. gada 2. jūlijā grozītā redakcija,

                     —

                     Ķīnas Tautas Republikas industrijas ekoloģiskās attīrīšanas veicināšanas likums, Ķīnas Tautas Republikas prezidenta rīkojums Nr. 54, kas grozīts 2012. gada 29. februārī,

                     —

                     Ekoloģiski tīras ražošanas pārbaudes pasākumi, NDRC dekrēts Nr. 38 un Vides aizsardzības ministrija, izsludināts 2016. gada 1. jūlijā,

                     —

                     Paziņojums par pagaidu pasākumu ieviešanu subsīdiju administrēšanai energoefektivitātes un emisijas samazināšanai, Finanšu ministrija [2015. g.] Nr. 161,

                     —

                     “Energotaupības un resursu saprātīgas izmantošanas būtiskākie aspekti rūpniecībā 2015. gadā”, ko 2015. gada 3. aprīlī izdevusi MIIT,

                     —

                        Shandong provinces Tautas valdības biroja Izpildes plāns Shandong provinces riepu ražošanas nozares pārveidošanai un modernizācijai, 2014. gada 22. oktobris,

                     —

                     vietējā mērogā: Paziņojums par 2016. gada “Jiaozuo speciālā fonda” vides aizsardzības plāna piešķiršanu, Paziņojums par 2013. gada piesārņojuma novēršanas īpašā fonda piešķiršanu, HeCaiZhiJian [2013] 702, un

                     —

                     Paziņojums par 2014. gada rūpniecības uzņēmumu enerģijas pārvaldības centra projektu fonda piešķiršanu, Finanšu ministrija, CaiJian [2013] 470.

               b)
               Secinājums

                     (582)

                     Energotaupības, ekonomijas un izmešu programma piešķir subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, nodod naudas līdzekļus no ĶV attiecīgā ražojuma ražotājiem.

                     (583)

                     Komisija konstatēja arī, ka subsīdiju programma ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo subsīdijas saņemt bija tiesīgi tikai tie uzņēmumi, kuri darbojās pamattehnoloģiju nozarēs vai kuri ražoja nozīmīgus ražojumus, kas uzskaitīti regulāri publicētās pamatnostādnēs un katalogos. Konkrēti, MIIT 2015. gada dokumentā ķīmiskā rūpniecība īpaši minēta kā nozare, kurai paredzēti īpaši ar energotaupību saistīti stimuli.

                     (584)

                     Turklāt “Riepu rūpniecības politika” atbalsta “energotaupīgu” un “vidi saudzējošu” riepu izstrādi. Saskaņā ar Izpildes plānu Shandong provinces riepu ražošanas nozares pārveidošanai un modernizācijai (91) viens no galvenajiem riepu ražošanas nozares mērķiem Shandong provincē ir energotaupība un emisijas samazināšana. Šajā ziņā jāatbalsta ieguldījumi, kredīts un nodokļi, kas saistīti ar tā dēvēto “zaļo” (t. i., Videi draudzīgu) riepu ražošanu un izmantošanu. (92)

               c)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (585)

                     Ieguvums aprēķināts kā summa, kas saņemta izmeklēšanas periodā vai attiecināta uz izmeklēšanas periodu, ja attiecīgā summa amortizēta tā pamatlīdzekļa ekspluatācijas laikā, ar kuru saistīta dotācija. Komisija izvērtēja, vai piemērot papildu gada komerciālo procentu likmi saskaņā ar Komisijas pamatnostādņu par subsīdijas summas aprēķināšanu (93) F sadaļas a) punktu. Tomēr šāda pieeja būtu saistīta ar dažādiem sarežģītiem hipotētiskiem faktoriem, par kuriem nebija pieejama precīza informācija. Tāpēc Komisija atzina par piemērotāku attiecināt summas uz izmeklēšanas periodu atbilstoši saistīto pamatlīdzekļu amortizācijas likmēm, ievērojot aprēķinu metodiku, kas izmantota iepriekšējās lietās (94).

                     (586)

                     Šāda veida subsīdijām noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija šāda.

                                 Energotaupības dotācijas

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 0,02 %

                                    Giti Group

                                 0,04 %

                                    Xingyuan Group

                                 0,01 %

               3.12.2.   Dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģisko modernizāciju, atjaunošanu vai pārveidi

                     (587)

                     Izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja dažādas ar pētniecību un izstrādi, tehnoloģisko modernizāciju un inovāciju saistītas dotācijas, piemēram, dotācijas pētniecības un izstrādes uzdevumu īstenošanas veicināšanai zinātnes un tehnoloģiju atbalsta plānu ietvaros, galveno nozaru pielāgošanas un atjaunošanas, kā arī tehnoloģiju atjaunošanas veicināšanai utt.

               a)
               Juridiskais pamats

                     —

                        The 13th Five-year Plan on Technological Innovation,

                     —

                     Valsts padomes vadlīnijas Promoting Enterprise Technology Renovation, Guo Fa [2012] 44. lpp.,

                     —

                        Industry Revitalization and Technology Renovation Work Plan, issued by NDRC and MIIT, 2015,

                     —

                     Vidējā termiņa un ilgtermiņa programma tehnoloģiju un zinātnes attīstībai (2006–2020), ko Valsts padome paziņojusi 2006. gadā,

                     —

                        Administrative Measures for National Science and Technology Support Plan (pārstrādāts 2011. g.), un

                     —

                     vietējā/provinču mērogā: paziņojumi par īpaša finansējuma piešķiršanu tehniskajai atjaunošanai, īpaša finansējuma piešķiršanu rūpniecības atveseļošanai, īpaša finansējuma piešķiršanu tehniskajai pārveidei, īpaša finansējuma piešķiršanu rūpniecības attīstībai.

               b)
               Secinājums

                     (588)

                     Saskaņā ar vadlīnijām Promoting Enterprise Technology Renovation (3.2. sadaļa) centrālā valdība un vietējās iestādes tiek aicinātas vēl vairāk palielināt finansiālā atbalsta apjomu un palielināt ieguldījumus, koncentrējoties uz rūpniecības pārveidi un modernizāciju svarīgākajās jomās un svarīgiem tehnoloģiju atjaunošanas jautājumiem. Turklāt iestādēm nepārtraukti jāievieš inovācijas un jāuzlabo fondu pārvaldības metodes, elastīgi jāveic vairāku veidu atbalsts un jāpalielina fiskālo līdzekļu izmantošanas efektivitāte.

                     (589)

                     Rūpniecības atjaunošanas un tehnoloģiju atjaunošanas darba plāns praksē īsteno iepriekš minētās vadlīnijas, izveidojot īpašus fondus tehnoloģiskā progresa un tehnoloģiskās pārveides projektu veicināšanai. Šie līdzekļi ietver investīciju subsīdijas un kredīta atlaides. Fondu izmantošanai jāatbilst valsts makroekonomikas politikai, rūpniecības politikai un reģionālās attīstības politikai.

                     (590)

                     Programmas ietvaros piešķirtās dotācijas piešķir subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, nodod naudas līdzekļus no ĶV attiecīgā ražojuma ražotājiem.

                     (591)

                     Komisija konstatēja arī, ka subsīdijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tās varēja saņemt tikai tie uzņēmumi, kuri darbojās pamattehnoloģiju nozarēs, kas uzskaitītas regulāri publicētās pamatnostādnēs, administratīvajos pasākumos un katalogos. Riepas un/vai (naftas) ķīmiskās rūpniecības nozares ir iekļautas starp atbilstīgajām nozarēm.

               c)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (592)

                     Ieguvums tika aprēķināts saskaņā ar 585. apsvērumā aprakstīto metodiku.

                     (593)

                     Šāda veida subsīdijām noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija šāda.

                                 Tehnoloģiju modernizācijas, renovācijas vai pārveides dotācijas

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 0,03 %

                                    Giti Group

                                 0,15 %

                                    Hankook Group

                                 0,05 %

               3.12.3.
               Ad hoc dotācijas, ko piešķir municipālās/reģionālās iestādes

                     (594)

                     Savā sūdzībā tās iesniedzējs ietvēra pierādījumus, kuri apliecināja, ka ĶTR riepu nozare var saņemt dažādas vienreizējas vai pastāvīgas dotācijas no dažādu līmeņu valdības iestādēm, proti, vietējā, reģionālā, kā arī valsts līmenī.

                     (595)

                     Izmeklēšanā tika atklāts, ka četras izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēmušas ievērojamas vienreizējas vai atkārtotas dotācijas no dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem, rezultātā izmeklēšanas periodā tās saņēmušas ieguvumus. Dažas no tām izlasē iekļautie uzņēmumi jau bija norādījuši savās atbildēs uz anketas jautājumiem, savukārt citas tika konstatētas pārbaudes apmeklējumos. Neviena no tām netika atklāta ĶV sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem.

               a)
               Juridiskais pamats

                     (596)

                     Minētās dotācijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu pārvaldes iestādes, un tās acīmredzot bija īpašas izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai īpašas nozares atrašanās vietas vai veida ziņā. Sīkāka juridiskā informācija par konkrētiem tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā piešķirti ieguvumi, ja tiem vispār bija juridiskais pamats, netika izpausta. Tomēr dažkārt Komisijai tika iedota valsts pārvaldes iestādes izdota dokumenta kopija par līdzekļu piešķiršanu (tā dēvētais “paziņojums”).

               b)
               Izmeklēšanas konstatējumi

                     (597)

                     Ņemot vērā lielo sūdzībā iekļauto un/vai izlasē iekļauto uzņēmumu grāmatvedības reģistros atrasto dotāciju skaitu, šajā informatīvajā dokumentā sniegts tikai galveno konstatējumu kopsavilkums. Sākotnēji četru izlasē iekļauto uzņēmumu sniegtie pierādījumi par lielo dotāciju daudzumu pastāvēšanu un to, ka tos piešķīruši dažādi Ķīnas valdības līmeņi, sniedz detalizētus atzinumus par šīm dotācijām atsevišķiem uzņēmumiem to īpašajos informācijas paušanas dokumentos.

                     (598)

                     Šādu dotāciju piemēri ir patentu fondi, zinātnes un tehnoloģiju fondi un apbalvojumi, uzņēmējdarbības attīstības fondi, eksporta veicināšanas fondi, dotācijas pamatinfrastruktūrai, apbalvojumi par rūpniecības produkciju vai rūpnieciskiem ieguldījumiem, ražošanas drošības garantijas, rajona vai provinču līmenī sniegti atbalsta fondi, procentu atlaides importētajām iekārtām.

               c)
               Secinājums

                     (599)

                     Šīs dotācijas uzskatāmas par subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo naudas līdzekļi dotāciju veidā nodoti no ĶV attiecīgā ražojuma ražotājiem, tādējādi piešķirot ieguvumu.

                     (600)

                     Šīs dotācijas ir arī īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo tās, izrādās, tiek piešķirtas tikai konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētiem projektiem noteiktos reģionos un/vai riepu ražošanas nozarei. Turklāt dažas dotācijas ir atkarīgas no eksporta rezultātiem 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs dotācijas neatbilst īpašu iezīmju trūkuma prasībām pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, jo nosacījumi tiesībām uz dotāciju un faktiskās atlases kritēriji, kas jāizpilda uzņēmumiem, lai tie būtu tiesīgi saņemt dotāciju, nav pārredzami, objektīvi un netiek piemēroti automātiski.

                     (601)

                     Visos gadījumos uzņēmumi sniedza informāciju par dotācijas summu un no kā dotācija saņemta. Attiecīgie uzņēmumi galvenokārt iegrāmatoja šos ienākumus savos pārskatos pozīcijā “subsīdiju ienākumi”, un šie pārskati tika revidēti neatkarīgi. Tas tika ņemts vērā kā pozitīvs pierādījums par subsīdiju, kas piešķīra kompensējamu ieguvumu.

                     (602)

                     Tāpēc Komisija nolēma, ka pārbaudēs uz vietas gūtie pārbaudītie konstatējumi šajā ziņā ir pamatots subsidēšanas līmeņa rādītājs. Tā kā šīm dotācijām ir kopīgas iezīmes, tās piešķīra valsts iestāde un tās nebija daļa no atsevišķas subsīdiju programmas, bet gan atsevišķas dotācijas šai atbalstāmajai nozarei, atbilstoši Komisijas kopējam vērtējumam.

                     (603)

                        Hankook Group komentēja, ka Komisija nevarēja par kompensējamām uzskatīt subsīdijas, ko bija saņēmis lejasposma meitasuzņēmums Shanghai Hankook Tire Sales Co. Ltd. (“SHT”), jo minētais uzņēmums nebija iesaistīts attiecīgā ražojuma eksportā. Tomēr Komisija atzīmēja, ka SHT veiktās darbības cita starpā ietver pārrunas par izejvielu iepirkšanu, un ka tam ir izšķiroša loma naudas līdzekļu konsolidācijas sistēmā, no kuras labumu gūst grupas ražotāji eksportētāji. Tādēļ ir skaidra saikne ar attiecīgo ražojumu, un tādēļ dotācijas, kuras saņēmis SHT, uzskatāmas par kompensējamām.

                     (604)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas China National Tire Group apgalvoja, ka Komisija neesot iesniegusi izejas datus par vienu konkrētu dotāciju attiecībā uz ražotāju eksportētāju Yellow Sea. Faktiski attiecīgie dati tika iekļauti īpašajā informācijas izpaušanā, taču tie bija iekļauti zemes izmantošanas tiesību darba lapās dotāciju vietā, jo dotācija bija piešķirta saistībā ar zemes gabala atsavināšanu. Tomēr subsīdijas summa bija pareizi pievienota uzņēmuma dotācijām. China National Tire Group arī apgalvoja, ka Komisija dotācijas aprēķināšanai izmantojusi nepareizu apgrozījumu. Tomēr Komisija apgalvoja, ka izmantots pareizais apgrozījums, jo dotācija attiecās konkrēti uz uzņēmumu Qingdao Yellow Sea Rubber Co. Ltd. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

               d)
               Subsīdijas summas aprēķināšana

                     (605)

                     Ieguvums tika aprēķināts saskaņā ar 585. apsvērumā aprakstīto metodiku.

                     (606)

                     Šāda veida subsīdijām noteiktā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija šāda.

                                    Ad hoc dotācijas

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 1,46 %

                                    Giti Group

                                 0,18 %

                                    Hankook Group

                                 0,01 %

                                    Xingyuan Group

                                 0,05 %

               3.12.4.   Citas dotācijas

                     (607)

                     Izmeklēšanas periodā izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji nesaņēma finansiālu ieguldījumu no iepriekšējā 3.3. sadaļas iii) punktā minētajām pārējām dotāciju programmām.

               3.12.5.   Kopā visām dotācijām

                     (608)

                     Visām dotācijām noteiktā kopējā subsīdijas summa izmeklēšanas periodā izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija šāda.

                                 Dotācijas

                                 Uzņēmums/grupa

                                 Subsīdijas summa

                                    China National Tire Group

                                 1,51 %

                                    Giti Group

                                 0,37 %

                                    Hankook Group

                                 0,06 %

                                    Xingyuan Group

                                 0,06 %

               3.13.   Secinājums par subsidēšanu

                     (609)

                     Komisija aprēķināja kompensējamo subsīdiju summu saskaņā ar pamatregulas noteikumiem visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, pārbaudot katru subsīdiju un subsīdiju programmu, un saskaitīja iegūtos skaitļus kopā, lai aprēķinātu subsidēšanas kopējo summu katram ražotājam eksportētājam izmeklēšanas periodā. Lai aprēķinātu tālāk norādīto kopējo subsidēšanu, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo apjomu, t. i., subsīdijas summu, kas izteikta procentos no uzņēmuma kopējā apgrozījuma. Pēc tam šo procentuālo daļu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju, kas piešķirta attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tad tika aprēķināta subsīdijas summa par izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma tonnu un aprēķinātas tālāk minētās starpības procentos no tā paša eksporta CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts) vērtības par tonnu.

                     (610)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Giti Group nepiekrita piešķīrumu principiem attiecībā uz dažiem uzņēmumiem, kas neveic attiecīgā produkta ražošanu vai nenodarbojas ar tā tirdzniecību. Komisija daļēji piekrita izvirzītajiem argumentiem un attiecīgi koriģēja subsīdijas summas aprēķinu grupai.

                     (611)

                     Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu kopējo subsīdijas summu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, aprēķina, pamatojoties uz kopējo vidējo svērto kompensējamo subsīdiju summu, kas noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, izņemot nenozīmīgas summas un subsīdiju summu, kas noteikta vienībām, uz kurām attiecas pamatregulas 28. panta 1. punkts. Tomēr Komisija ņēma vērā konstatējumus, kas attiecas uz preferenciāliem aizdevumiem, kaut arī tai daļēji bija jāpaļaujas uz šo apjomu noteikšanai pieejamajiem faktiem. Komisija tiešām uzskata, ka minētajās lietās pieejamie un izmantotie fakti būtiski neietekmēja informāciju, kas nepieciešama, lai taisnīgi noteiktu subsidēšanas apjomu preferenciāliem aizdevumiem, tā ka eksportētāji, kas netika aicināti sadarboties izmeklēšanā, šādas pieejas dēļ netiktu skarti (95).

                     (612)

                     Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības pakāpi, Komisija noteica summu “visiem pārējiem uzņēmumiem” lielākās summas līmenī, kas noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Summa “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērota tiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās.

                                 Uzņēmuma nosaukums

                                 Kompensējamo subsīdiju summa

                                    China National Tire Group

                                 32,85 %

                                    Giti Group

                                 7,74 %

                                    Hankook Group

                                 2,06 %

                                    Xingyuan Group

                                 51,08 %

                                 Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās

                                 18,01 %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 51,08 %

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija

                     (613)

                     Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja vairāk nekā 380 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

                     (614)

                     Tika noskaidrots, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 21,7 miljoni riepu. Pamatojoties uz izmeklēšanā iegūtajiem datiem, Komisija noteica Savienības kopējā ražošanas apjoma rādītāju. Kā minēts 30. apsvērumā, galīgajā izlasē iekļauto desmit Savienības ražotāju ražošanas apjoms veido vairāk nekā 36 % no Savienības ražošanas un pārdošanas apjoma, par ko ziņojuši tie līdzīgā ražojuma ražotāji Savienībā, kas sadarbojās. Tāpēc mikroekonomiskie rādītāji tika pārbaudīti, pamatojoties uz datiem, kas tika iegūti no šo desmit Savienības ražotāju sniegtajām atbildēm.

                     (615)

                     Savienības ražošana ir sadrumstalota – tajā piedalās lielas uzņēmumu grupas un vairāk nekā 380 MVU visā Savienībā. Lielie uzņēmumi veido aptuveni 90 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma un aptuveni 87 % no Savienības ražotāju pārdošanas apjoma Savienībā. MVU ir iesaistīti atjaunotu riepu ražošanā un veido atlikušos 10 % no Savienības ražošanas apjoma un 13 % no Savienības ražotāju pārdošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā (skatīt 5. tabulu – MVU daļa, kas pārdod produkciju Savienības kopējā pārdošanas apjomā).

                     (616)

                     Tika konstatēts, ka izlasē iekļautie ražotāji importē attiecīgo ražojumu no ĶTR un pārdod to tālāk Savienības tirgū. Tomēr salīdzinājumā ar šo ražotāju kopējo pārdošanas apjomu, minētais imports ir niecīgs un tas neietekmē viņu Savienības ražotāja statusu.

                     (617)

                     Kā aprakstīts 613.–615. apsvērumā, līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja vairāk nekā 380 ražotāji, kas ražoja gan jaunas, gan atjaunotas riepas. Tie visi kopā bija definēti kā “Savienības ražošanas nozare”.

                     (618)

                        CRIA un CCCMC apgalvoja, ka riepu atjaunotājus neatkarīgi no tā, vai tie darbojas atbilstoši pārstrādes līgumiem, nevar uzskatīt par daļu no Savienības ražošanas nozares. Minētās personas uzskatīja, ka riepu atjaunošana ir pēcpakalpojumu tirgus, ko nevar aizsargāt ar antisubsidēšanas pasākumiem, jo riepu atjaunotāji izmanto esošas riepas, kas ir daļēji nolietotas, un pārstrādā tās, lai tās varētu izmantot. Turklāt riepu atjaunotāji, kas darbojas uz pārstrādes līgumu pamata, nevar iegūt īpašumtiesības uz korpusiem. Klienti patur īpašumtiesības uz korpusiem, kamēr veic korpusu apstrādi, uzklājot nolietotai riepai jaunu protektoru pirms korpusa atdošanas īpašniekam.

                     (619)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CRIA un CCCMC atkārtoti apgalvoja, ka riepu atjaunošana ir pakalpojums, un pauda uzskatu, ka ražotāja un pakalpojuma sniedzēja jēdzieni ir savstarpēji izslēdzoši.

                     (620)

                     Komisija atzīmēja, ka riepu atjaunošanas nozare piešķir nolietotas riepas korpusam otro kalpošanas mūžu (vai vairākus mūžus, jo vienam un tam pašam korpusam protektoru var atjaunot vairākas reizes). Nolietota riepa vairs nav droša izmantošanai uz koplietošanas ceļiem, un to nevar izmantot satiksmē. Bez atjaunošanas procesa nolietotas riepas liktenis ir izlemts – tā tiek apglabāta atkritumos; lai gan daļa nolietotu riepu var tikt pirolizētas, lai no tām iegūtu degvielu. Kā aprakstīts 81. apsvērumā, protektora atjaunošana būtībā ir reciklēšanas process, kurā nodilusi riepa tiek atjaunota, vecam riepas korpusam uzklājot jaunu protektora kārtu. Tāpēc atjaunošana nav tikai pakalpojums, bet arī ražošanas process. Neatkarīgi no īpašumtiesību kārtības riepu atjaunotāji ir Savienības ražotāji, kuru ražošanas process sākas no korpusa un kuri izgatavo riepu.

                     (621)

                     Turklāt nolietoto riepu aprites cikls beidzas vienā vai divos veidos: tās var izmest atkritumos, kas jāutilizē, vai izmantot par labu korpusu, ko var atjaunot. Ja riepa tiek izmesta atkritumos, īpašniekam var būt nepieciešams maksāt par nolietoto riepu apglabāšanu atkritumos. Otrajā scenārijā nolietotās riepas kļūst par ieņēmumu avotu. Atjaunotāji var nopirkt nolietotās riepas no autoservisiem vai atjaunot nolietotās riepas saskaņā ar pārstrādes līgumu. Visi apstiprinātie riepu atjaunotāji izmanto divus piegādes avotus (proti, korpusu krājumu vai pārstrādes līgumus) riepu ražošanai. Nolietotas riepas iegādes cena vidēji bija aptuveni 10 % no atjaunotas riepas kopējām ražošanas izmaksām. Komisija uzskatīja, ka ražošanas izmaksu vai pievienotās vērtības starpība starp abiem korpusu atjaunošanas veidiem nav būtiska, un uzskatīja šos veidus par diviem dažādiem riepu atjaunošanas darījumdarbības modeļiem. Tāpēc Komisija secināja, ka riepu atjaunotāji ir daļa no Savienības ražošanas nozares. jo tie ražo attiecīgo ražojumu.

                     (622)

                     Tādējādi kaitējuma rādītāju noteikšanai un kaitējuma starpības aprēķināšanai tika izmantoti faktisko izmaksu un pārdošanas cenu dati, ko bija snieguši riepu atjaunotāji un ko Komisija bija pārbaudījusi.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (623)

                     Kā minēts 50. apsvērumā, Komisija veica pārbaudes apmeklējumus divu nesaistītu importētāju telpās. Tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma imports attiecīgajā periodā bija deklarēts arī ar KN kodiem 4011 90 00 un 4011 99 00. Minētais imports bija saistīts ar 3. līmeņa riepām. Tomēr nebija iespējams noskaidrot, vai tā bija sistēmiska problēma saistībā ar attiecīgā ražojuma deklarēšanu, vai arī tas bija saistīts tikai ar konkrēto importētāju.

                     (624)

                     Turklāt kopējais apjoms, ko izmeklēšanas periodā norādījuši Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, pārsniedza kopējo Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importu, kas norādīts Eurostat datubāzē Comext. Tomēr, tā kā minētie ražotāji eksportētāji nav norādījuši datus par iepriekšējiem gadiem, Komisija nolēma izmantot piesardzīgu pieeju un nepārskatīt ĶTR importa apjoma datus.

                     (625)

                     Pēc tam tika konstatēts, ka, nosakot patēriņu Savienībā, nav ņemts vērā to protektoru piegādātāju pārdošanas apjoms, kuri nav ETRMA Europool locekļi. Tāpēc Komisija pārskatīja datus par patēriņu Savienībā par attiecīgo periodu.

                     (626)

                     Rezultātā pārskatītā patēriņa (96) dinamika Savienībā bija šāda.

                        1. tabula

                        Patēriņš Savienībā (gab.)
                         (97)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Kopējais patēriņš Savienībā

                                 20 499 603

                                 20 962 782

                                 21 600 223

                                 21 748 781

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    102,3

                                    105,4

                                    106,1

                                    Avots: ETRMA un protektoru piegādātāji, kas nav ETRMA Europool locekļi.

                     (627)

                     Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš attiecīgi palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš palielinājās par 6,1 % no aptuveni 20,5 miljoniem riepu 2014. gadā līdz aptuveni 21,7 miljoniem riepu izmeklēšanas periodā.

               4.3.   Vispārīga informācija par Savienības tirgu

         4.3.1.   Vispārīgs apraksts

                     (628)

                     Savienības kravas automobiļu un autobusu riepu tirgū valda ļoti sīva konkurence, kurā darbojas daudzi ražotāji un zīmoli.

                     (629)

                     Savienības tirgus ir sadalīts starp oriģinālā aprīkojuma pārdevējiem kravas automobiļu un autobusu ražotājiem un nomaiņas riepu tirgu. Tirgus pieprasījumu pēc kravas automobiļu un autobusu riepām oriģinālā aprīkojuma nozarē veicina kravas automobiļu un autobusu ražošana, savukārt pakārtoto tirgu ietekmē daudzi faktori, t. sk. saimnieciskā darbība, pārdošanas apjoms, lielums, sastāvs un kravas automobiļu un autobusu izmantošana, kā arī ekspluatācijā esošais autobusu un kravas automobiļu parks. Ķīnas importa ražojumu tirdzniecība ir galvenokārt koncentrēta nomaiņas riepu tirgū.

                     (630)

                     Aptuveni 17 % no Savienības kopējā patēriņa veido oriģinālais aprīkojums, kas tiek pārdots kravas automobiļu un autobusu ražotājiem. Pārējās kravas automobiļu un autobusu riepas Savienībā tieši vai pastarpināti kā nomaiņas riepas tiek pārdotas kravas automobiļu un autobusu īpašniekiem. Nomaiņas riepas aptver plašāku riepu spektru, un tās tiek pārdotas lielākā skaitā atšķirīgu kanālu ar dažādām tirgvedības stratēģijām. Nomaiņas riepas var pārdot tieši galalietotājiem vai saistītiem vai nesaistītiem izplatītājiem, kuri tās pārdod tālāk galalietotājiem.

                     (631)

                     Galvenie pārdošanas kanāli ir pārdošana izplatītājiem, kuri pārdod riepas tālāk kravas automobiļu un autobusu parku īpašniekiem, dažkārt papildus nodrošinot pakalpojumus (pārbaudi, uzturēšanu, apkopes pakalpojumus).

                     (632)

                     Cenu, ko patērētāji ir gatavi maksāt par kravas automobiļu un autobusu riepām, ietekmē arī zīmolvedība. Zīmoli bieži vien tiek saistīti ar šķietamu kvalitāti un apkalpošanu, jo īpaši saistībā ar augstākas kvalitātes riepām.

               4.3.2.   Jaunu un atjaunotu riepu saistība

                     (633)

                     Komisija noteica, ka galvenie Savienības ražotāji bija koncentrēti 1. un 2. līmenī, kura ietvaros riepas tika/tiek ražotas tā, lai tām būtu ilgs aprites cikls un lai tās varētu atjaunot. Tas attaisnoja ievērojami augstākas cenas (un peļņas normas) par 1. un 2. līmeņa riepu sagaidāmajiem augstajiem veiktspējas rādītājiem.

                     (634)

                     Izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielākie Savienības ražotāji aktīvi reklamē savu riepu atjaunojamību, lai radītu uzticību zīmolam un nošķirtu savus ražojumus no lētākām importētām 3. līmeņa riepām. Tādējādi izmeklēšana ir parādījusi, ka liela daļa no vērtības, kas tiek attiecināta uz 1. un 2. līmeņa riepām, patiesībā izriet no 3. līmeņa riepu atjaunošanas nozares pastāvēšanas.

                     (635)

                     Tomēr lielās atjaunotu un jaunu riepu savstarpējās aizstājamības dēļ 3. līmeņa riepas ir visneaizsargātākās pret lētu attiecīgā razojuma importu no Ķīnas. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad lietotāji ir informēti par to, ka no veiktspējas viedokļa atjaunotas riepas un jaunas zemas kvalitātes riepas būtiski neatšķiras. Šīs savstarpējās aizstājamības dēļ cena ir noteicošais faktors, patērētājiem pieņemot lēmumu par to, vai iegādāties atjaunotu riepu vai jaunas 3. līmeņa riepas.

                     (636)

                     Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko novērtējumu un nodrošināt informāciju, kas apstiprina šo analīzi vai ir ar to pretrunā, lai gūtu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu šīs izmeklēšanas noslēguma posmā.

                     (637)

                     Vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja jaunu un atjaunotu riepu, kā arī līmeņu savstarpējo saistību. Komisija visu informāciju par šo jautājumu apkopoja lietas piezīmē par savstarpējo saistību (98).

                     (638)

                     Attiecībā uz 634. apsvērumu CRIA un CCCMC apgalvoja, ka uz 1. un 2. līmeņa riepām nebija attiecināta vērtība, kas atspoguļo riepu atjaunošanas nozares pastāvēšanu.

                     (639)

                     Informācija par riepu atjaunošanas darījumdarbības nozīmīgumu ir plaši izplatīta un publiski pieejama. Kā norādīts 90. apsvērumā, jaunu riepu ražotāji ražo arī atjaunotas riepas. Dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir savi atjaunotu riepu zīmoli, piemēram, Hankook Alphatread vai Giti Genesis. Kā paskaidrots lietas piezīmē par savstarpējo saistību, Komisija konstatēja, ka galvenie riepu ražotāji, t. sk. Ķīnas ražotāji eksportētāji, ir iesaistīti riepu atjaunošanas darījumdarbībā. Hankook Group savām riepu atjaunošanas darbībām piesaista Savienības riepu atjaunotājus, piemēram, Vacu-Lug Apvienotajā Karalistē vai B.R.P. Pneumatici Itālijā. Giti Genesis, kura iepriekšējais nosaukums bija GT Ree Tread, šai vajadzībai piesaista Vacu-Lug Apvienotajā Karalistē.

                     (640)

                     Turklāt Pirelli Italy 2009. gadā saistībā ar līgumu, kas parakstīts ar Marangoni (riepu atjaunošanas risinājumu nodrošinātājs Savienībā), paziņoja, ka šim projektam, kas ir daļa no Pirelli Truck pakalpojumu piedāvājuma nostiprināšanas un paplašināšanas stratēģijas, mērķis ir radīt pievienoto vērtību, jo īpaši jaunajiem 88. un 01. sērijas produktiem, kas laisti Eiropas tirgū 2009. gadā un ko cita starpā raksturo to īpašā piemērotība atjaunošanai (99). Arī citi ražotāji reklamē, ka to riepas ir atjaunojamas, piemēram, zīmola Athos importētājs, kurš norāda, ka Athos riepām ir atjaunojamas rievas un tās ir piemērotas aukstajai un karstajai atjaunošanai, kā arī Aeolus zīmols (100) (abu zīmolu riepas norādītas kā 3. līmeņa riepas). Tas liecina, ka atjaunojamība ir būtisks vērtības faktors gan Eiropas Savienībā, gan attiecīgajā valstī. Komisijas veiktā izmeklēšana patiešām liecina, ka “augstāko līmeņu” ražotāji ievērojami paļaujas uz riepu atjaunošanas nozares pastāvēšanu un pieejamību ne vien tāpēc, lai radītu augstas vērtības tirgus iespaidu, bet arī to patērētāju un darbības nepārtrauktības stratēģiju vajadzībām. Turklāt, kā liecina lietas piezīme par savstarpējo saistību, gan Savienības ražošanas nozares, gan attiecīgās valsts ražošanas nozares ieskatā atjaunojamība nav tikai tirdzniecības aktīvs – tā ir arī reāls vērtību palielinošs faktors augstākajiem līmeņiem. Attiecīgi augšējo līmeņu vērtība un pārdošanas cena ir nesaraujami saistītas ar “veselīgu” riepu atjaunošanas nozari lejupējos līmeņos. Minēto iemeslu dēļ Komisija 634. apsvērumā norādīja, ka “liela daļa no vērtības, kas tiek attiecināta uz 1. un 2. līmeņa riepām, patiesībā izriet no 3. līmeņa riepu atjaunošanas nozares pastāvēšanas”.

                     (641)

                     Pamatojoties uz minēto, Komisija apstiprināja savus sākotnējos konstatējumus par jaunu un atjaunotu riepu, kā arī līmeņu savstarpējo saistību.

                     (642)

                     Attiecībā uz 635. apsvērumu CRIA un CCCMC uzskatīja, ka Komisija nav izpaudusi, kādos avotos bija norādīts par atjaunoto riepu augsto savstarpējo aizstājamību tādā mērā, ka cena bija noteicošs faktors, patērētājam pieņemot lēmumu iegādāties atjaunotas vai jaunas 3. līmeņa riepas.

                     (643)

                     Komisija piekrita šim apgalvojumam. Attiecīgi tā savā lietas piezīmē par savstarpējo saistību izklāstīja piemērus par dažādu līmeņu riepām, kam ir vieni un tie paši pārdošanas kanāli.

               4.4.   Imports no attiecīgās valsts

         4.4.1.   Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

                     (644)

                     Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem.

                     (645)

                     Importam no attiecīgās valsts Savienībā un tirgus daļai, pamatojoties uz pārskatīto Savienības patēriņa aprēķinu, kā norādīts 626. apsvērumā, bija šāda dinamika.

                        2. tabula

                        Importa apjoms (gab.) un tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Importa apjoms no ĶTR (gab.)

                                 3 471 997

                                 3 840 290

                                 4 420 368

                                 4 596 098

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    110,6

                                    127,3

                                    132,4

                                 Tirgus daļa

                                 16,9 %

                                 18,3 %

                                 20,5 %

                                 21,1 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    108,2

                                    120,8

                                    124,8

                                    Avots: Eurostat Comext

                     (646)

                     Saskaņā ar Eurostat datiem attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR palielinājās par 32 %: no 3,5 miljoniem riepu 2014. gadā līdz aptuveni 4,6 miljoniem riepu izmeklēšanas periodā. Tā rezultātā augoša tirgus apstākļos no Ķīnas importēto riepu tirgus daļa palielinājās no 16,9 % līdz 21,1 %.

                     (647)

                        China National Tire Group un Pirelli apgalvoja, ka Komisijai tās veiktajā analīzē vajadzēja ņemt vērā patēriņa palielinājumu Savienībā, kā arī vajadzēja sagatavot atsevišķu analīzi par visiem trim līmeņiem. Minētās personas apgalvoja, ka attiecībā uz 1. un 2. līmeni laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam Ķīnas imports samazinājās attiecīgi par 2,7 % un 2 %, savukārt 3. līmeņa imports palielinājās par 3,9 %. Nobeigumā minētās personas apgalvoja, ka jebkāds iespējamais importa palielinājums, ja tāds ir bijis (absolūtā vai relatīvā izteiksmē) izmeklēšanas periodā, nav bijis ievērojams un nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (648)

                     Kā paskaidrots 697. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika analizēts kopumā, veicot arī importa analīzi. Ņemot vērā Savienības tirgus sadrumstalotību, papildu analīze segmentu līmenī tika veikta tikai par atsevišķiem svarīgākajiem mikroekonomiskajiem rādītājiem. Attiecīgā ražojuma importa apjomi no ĶTR palielinājās. Eurostat Comext importa statistikas dati (kas, kā paskaidrots 623. un 624. apsvērumā, var būt novērtēti pārāk zemu) liecina, ka šāds ĶTR importa apjoma palielinājums bija ievērojams gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē.

               4.4.2.   No attiecīgās valsts importēto riepu cenas

                     (649)

                     Komisija noteica importēto ražojumu cenu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Pamatojoties uz izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, tika konstatēta importēto ražojumu cenu samazināšana.

                     (650)

                     No attiecīgās valsts Savienībā importēto ražojumu vidējai cenai bija šāda dinamika.

                        3. tabula

                        Importa cenas (EUR/gab.)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 ĶTR

                                 144,4

                                 144,3

                                 127,7

                                 128,8

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    99,9

                                    88,4

                                    89,1

                                    Avots: Eurostat Comext

                     (651)

                     Attiecīgajā periodā Savienībā importēto Ķīnas ražojumu cenas samazinājās par 11 %.

                     (652)

                        China National Tire Group un Pirelli apgalvoja, ka Komisijas analīzē nav atsauces uz tirgus sadrumstalotību un tajā ir ietverti tikai Eurostat dati, neminot importa datus, kas saņemti no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

                     (653)

                     Kā paskaidrots 697. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir analizēts kopumā un atsevišķu svarīgāko mikroekonomisko rādītāju gadījumā arī segmentu līmenī, ņemot vērā Savienības tirgus sadrumstalotību. Tomēr cenu samazinājuma aprēķinos izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju cenas patiešām tika salīdzinātas ar Savienības ražotāju cenām, ņemot vērā konkrēto līmeni, kuram tie piederēja.

                     (654)

                        China National Tire Group un Pirelli arī apgalvoja, ka būtisku ietekmi uz importa cenām radīja valūtas maiņas kursa svārstības. Komisija uzskatīja, ka valūtas maiņas kursam attiecīgajā gadījumā nav nozīmes, jo visas cenas, kas izmantotas salīdzināšanai kaitējuma starpības aprēķināšanā, ir izteiktas EUR valūtā. Tādējādi USD un EUR valūtas maiņas kursa svārstībām nebija nozīmes nedz cenu samazinājuma, nedz pasākumu līmeņa noteikšanā. Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

                     (655)

                     Dažas ieinteresētās personas (Pirelli, Giti Group) apgalvoja, ka saskaņā ar Eurostat Ķīnas importa cenas (galvenokārt saistībā ar 3. līmeņa riepām) ir samazinājušās iepriekšējos trīs gados galvenokārt izejvielu cenu samazinājuma dēļ (par 15,6 EUR/gab.). Minētās personas norādīja, ka izejvielu (dabiskā kaučuka un naftas) cenas būtiski samazinājās, izmeklēšanas periodā pastāvīgi ietekmējot importa cenas.

                     (656)

                     No attiecīgās valsts Savienībā importēto ražojumu vidējās cenas izmaiņu un galveno izejvielu cenu izmaiņu dinamika bija šāda.

                        4. tabula

                        Importa un galveno izejvielu cenu izmaiņu dinamika

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 ĶTR importa cena (EUR/gab.)

                                 144,4

                                 144,3

                                 127,7

                                 128,8

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    100

                                    88

                                    89

                                 Dabiskais kaučuks:

                                 SGX RSS3 USD/t

                                 1 957

                                 1 560

                                 1 641

                                 2 050

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    80

                                    84

                                    105

                                 SGX TSR20 USD/t

                                 1 710

                                 1 370

                                 1 378

                                 1 660

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    80

                                    81

                                    97

                                 Butadiēns USD centi par mārciņu

                                 59,0

                                 34,0

                                 37,2

                                 62,5

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    58

                                    63

                                    106

                                 “Brent” markas naftas rādītājs USD par barelu

                                 99,7

                                 53,4

                                 43,6

                                 49,6

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    54

                                    44

                                    50

                                    Avots: Eurostat Comext un sūdzība.

                     (657)

                     Ķīnas importa cenās nav atspoguļota izejvielu cenu izmaiņu dinamika attiecīgajā periodā. Lai gan Ķīnas importa cenas laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam saglabājās stabilas, galveno izejvielu cena ir būtiski samazinājusies, proti, par 20 % dabiskajam kaučukam un par aptuveni 45 % butadiēna un “Brent” markas naftas rādītājiem. Lai gan Ķīnas importa cenas laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam samazinājās par 12 %, izejvielu cenas saglabājās salīdzinoši stabilas. Visbeidzot, 2016. gadā un izmeklēšanas periodā, kad cenas lielākajai daļai izejvielu būtiski palielinājās no 2016. gada otrā ceturkšņa līdz 2017. gada pirmajam ceturksnim, Ķīnas importa cenas saglabājās stabilas. Komisija secināja, ka Ķīnas importa cenas nav saistītas ar izejvielu cenu izmaiņu dinamiku. Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

               4.4.3.   Cenu samazinājums

                     (658)

                     Komisija izmeklēšanas periodā konstatēja cenu samazināšanu, salīdzinot:

                                 (1)

                                 izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida cenu un segmenta vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši EXW līmenim, un

                                 (2)

                                 izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importēto katra ražojuma veida un segmenta atbilstošās vidējās svērtās cenas pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, kuras noteiktas, pamatojoties uz CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts), veicot atbilstīgas muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas.

                     (659)

                     Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, pēc nocenojumu un atlaižu atņemšanas vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas uzrādīja, ka saistībā ar attiecīgā ražojuma importu no attiecīgās valsts Savienības tirgū vidējā svērtā samazinājuma starpība bija no 18 % līdz 24 % robežās. Turklāt trīs līmeņos konstatētā vidējā svērtā samazinājuma starpība bija būtiska: no 18 % līdz 20 % 1. līmenī un no 22 % līdz 24 % 2. un 3. līmenī. Ievērojamais samazinājuma līmenis parāda subsidētā importa izraisīto lielo ietekmi šajā gadījumā.

                     (660)

                     Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenu samazinājuma aprēķini būtu jāveic pēc analoģijas ar metodiku, kas izmantota dempinga starpības aprēķināšanai, salīdzinot nesaistītiem klientiem noteiktās vidējās svērtās pārdošanas cenas katram izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojuma veidam un segmentam ar visu salīdzināmo eksporta darījumu vidējām svērtajām cenām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas personas atkārtoja līdzīgus apgalvojumus. Turklāt CRIA un CCCMC apgalvoja, ka Komisijai būtu jākoriģē Ķīnas cenas uz augšu vai Savienības cenas uz leju atjaunotajām riepām, lai nodrošinātu, ka salīdzinātās cenas atspoguļo līdzīgu nobraukumu, un pēcpārdošanas un garantijas pakalpojumiem, ko sniedza Savienības ražotāji, kuri pārdod atjaunotas riepas, jo īpaši 3. līmenim, jo Ķīnas ražotāji nesniedza šādus pakalpojumus. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šīs personas atkārtoja līdzīgus apgalvojumus.

                     (661)

                     Kā paskaidrots 658. un 659. apsvērumā, cenu samazinājuma salīdzināšanas metodikā tika ņemta vērā vidējā pārdošanas cena katram ražojuma veidam (RKN) un segmentam. Cenu samazinājums tika aprēķināts, pamatojoties uz salīdzināmiem darījumiem katram ražojuma veidam vai pa ražojuma veidiem. Tā kā katra līmeņa ietvaros riepas uzskata par līdzīgām nobraukuma ziņā, vispārēja korekcija nebija vajadzīga. Tas pats attiecas uz garantijas pakalpojumiem, izņemot 3. līmeni, kurā atšķirībā no Ķīnas ražotājiem Savienības ražotāji tik tiešām var sniegt pēcpārdošanas un garantijas pakalpojumus. Komisija vajadzības gadījumā attiecīgi koriģēja izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenas attiecībā uz pēcpārdošanas un garantijas pakalpojumiem 3. līmenī. Cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma starpības tika noteiktas, nepiemērojot svērumu tālāk minētā 692. apsvēruma nozīmē.

                     (662)

                     Attiecībā uz apgalvojumu par analoģiju starp dempinga un kaitējuma aprēķiniem Komisija norādīja, ka dempinga aprēķinos, kuros aprēķina dempinga starpības līdzīgajam ražojumam kopumā, patiešām ir jāņem vērā “visi salīdzināmie eksporta darījumi” (101). Turpretī “izmeklēšanas iestādei nav (..) jānosaka cenu samazinājuma pastāvēšana attiecībā uz katru ražojuma veidu, par kuru notiek izmeklēšana, vai attiecībā uz visu ražojumu klāstu, kas veido vietējo līdzīgo ražojumu. Tomēr izmeklēšanas iestādei ir pienākums objektīvi pārbaudīt importa par dempinga cenām ietekmi uz cenām vietējā tirgū” (102). Konkrētajā gadījumā Komisija pārliecinājās par to, ka pastāv ļoti augsts atbilstības līmenis starp Savienības ražotāju ražojuma veidiem un ražotāju eksportētāju Savienības tirgū pārdotajiem ražojuma veidiem (vispārējais atbilstības līmenis ir 80–90 %). Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

                     (663)

                        CRIA un CCCMC apgalvoja, ka Komisijai būtu jāizpauž papildu informācija par salīdzināšanai izmantoto riepu veidu fizikālajām īpašībām, jo ir ļoti liela varbūtība, ka pastāv atšķirības, kas nav atspoguļotas RKN, bet kas pamatotu korekcijas veikšanu. Minētās personas apgalvoja, ka vienkārši nespēj konstatēt šādas atšķirības, jo tām nav informācijas par izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdotajiem ražojumiem. Attiecīgās personas arī apgalvoja, ka PTO Apelācijas institūcijas ziņojums lietā EC – Fasteners (103) pamato šādu pieeju.

                     (664)

                     Komisija nepiekrita šim argumentam. Tā norādīja, ka minētais Apelācijas institūcijas ziņojums attiecas uz nepieciešamās informācijas nesniegšanu par normālās vērtības noteikšanai izmantota konkrēta ražojuma īpašībām. Tāpēc bija radusies situācija, kurā ražotāji nevarēja izlemt, vai ir jāprasa tirdzniecības līmeņa korekcijas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu atbilstoši antidempinga pamatregulas 2. panta 10. punktam saistībā ar dempinga aprēķiniem. Tomēr ekspertu grupas ziņojumā par to pašu lietu bija noteikts, ka, “lai gan ir skaidrs, ka noteiktās vispārējās objektīvās pārbaudes un tiešu pierādījumu prasības pamatregulas 3. panta 2. punktā ierobežo izmeklēšanas iestādes rīcības brīvību cenu samazinājuma analīzes veikšanā, tas nenozīmē, ka ir piemērojamas pamatregulas 2. panta 10. punkta prasības attiecībā uz pienācīgām korekcijām, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību” (104). Tāpēc uz minēto judikatūru nevar atsaukties šajā gadījumā, kur CRIA un CCCMC izsaka pieņēmumus par to, ka nav izpausta informācija par “jebkādām citām būtiskām īpašībām” un ka RKN nav atspoguļotas atšķirības cenu samazinājuma un kaitējuma aprēķinu nolūkā. Turklāt Komisija veica cenu samazinājuma aprēķinu atbilstoši savai ierastajai metodikai, kas nodrošina taisnīgu salīdzināšanu, kurā RKN pietiekami atspoguļo fiziskās un visas citas atšķirības starp Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju pārdotā ražojuma veidiem. Turklāt, ja ražotāji eksportētāji uzskata, ka to ražojumiem ir īpašas iezīmes, kas atšķiras no Savienības ražojumu īpašībām un kuras, pēc to domām, nav ietvertas RKN, tiem būtu vajadzējis savlaicīgi iesniegt šādu prasību, taču tas netika izdarīts. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (665)

                     Konkrētas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav noteikusi cenu samazinājumu par visu attiecīgo periodu. Sīks cenu samazinājuma aprēķins tika veikts tikai par izmeklēšanas periodu. Lai gan Ķīnas importa vidējās cenas iepriekšējos periodos var salīdzināt ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, šāds salīdzinājums būtībā ir bezjēdzīgs un nav pareizs, jo 1) nav pieejami atsevišķi dati par Ķīnas importa cenām pa līmeņiem, un 2) šajās vidējās cenās nav ņemta vērā varbūtība, ka ražojumu klāsts attiecīgajā periodā ir mainījies.

                     (666)

                     PTO Apelācijas institūcijas ziņojumā lietā China – HP-SSST (EU) (105) bija noteikts, ka izmeklēšanas iestādei ir jānovērtē, cik būtisks ir bijis cenu samazinājums, ko izraisījis imports par dempinga cenām, attiecībā pret vietējās produkcijas īpatsvaru, saistībā ar kuru cenu samazinājums nav konstatēts. Minētās personas uzskatīja, ka Komisija nav veikusi šādu novērtējumu.

                     (667)

                     Kā norādīts 658. apsvērumā, Komisija saskaņā ar piemērojamo judikatūru veica aprēķinus, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem par izmeklēšanas periodu, attiecībā uz katru RKN un pa līmeņiem. Visi attiecīgie aprēķini tika darīti zināmi ieinteresētajām personām, ievērojot to procesuālās tiesības. Kopējais cenu samazinājuma līmenis izmeklēšanas periodā bija aptuveni 21 %, ko Komisija uzskata par būtisku. Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

                     (668)

                     Tomēr CRIA un CCCMC uzskatīja, ka ir iespējams, ka Komisija konstatējusi cenu samazinājumu tikai nelielam izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoma apakškopumam. Minētās personas pauda uzskatu, ka Komisijai ir jānovērtē Ķīnas importa iespējamais cenu spiediens (ja tāds ir) uz pārējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, attiecībā uz kuru tā nav konstatējusi cenu samazinājumu.

                     (669)

                     Šis apgalvojums tika noraidīts, jo izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms, kas atbilda Ķīnas ražotāju eksportētāju importam, bija ievērojams (no 80 % līdz 90 %). Turklāt visos trīs līmeņos konstatētā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija būtiska (no 18 % līdz 24 %).

                     (670)

                        China National Tire Group un Heuver prasīja pārskatīt Aeolus CIF cenas, lai tajās atspoguļotu Heuver pēcimporta izmaksas. Pirelli apgalvoja, ka Komisijai ir jāņem vērā tā papildu izmaksas, kad tā salīdzina Pirelli riepas ar citām riepām, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un ar (neatkarīgajiem) mazumtirgotājiem.

                     (671)

                     Komisija konstatēja, ka Heuver nav saistīts ar China National Tire Group. Tāpēc korekcija nebija pamatota. Attiecībā uz Pirelli vidējā svērtā CIF cena tika noteikta saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, kā aprakstīts pagaidu antidempinga regulas 118. apsvērumā. Kā paskaidrots tālāk 673.–678. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka ir lietderīgi piemērot antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu pēc analoģijas ar cenu un mērķa cenu samazinājuma aprēķiniem antisubsidēšanas lietās, ņemot vērā Deklarāciju par strīdu izšķiršanu, ievērojot Nolīgumu par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību vi panta īstenošanu, vai SKP nolīguma V daļu, kas paredz gan antidempinga, gan antisubsidēšanas lietu konsekventu izskatīšanu. Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

                     (672)

                     Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija, veicot cenas samazinājuma analīzi un nosakot kaitējuma līmeni, nevar izmantot aprēķinātās eksporta cenas, un ka izmantotā metodika ir pretrunā pamatregulas 8. panta 1. punkta a) apakšpunktam un 8. panta 2. punktam. Turklāt Hankook Group apgalvoja, ka tā būtu jāuzskata par vienu saimniecisku vienību kaitējuma starpības aprēķināšanas nolūkā.

                     (673)

                     Pirmkārt, pamatregulas 8. panta 1. punktā ir atsauce uz subsidētā importa ietekmi, kas var radīt kaitējumu Savienības ražotājiem, nevis uz uzņēmuma (saistīta importētāja) tālākpārdošanas cenu Savienībā citam klientam.

                     (674)

                     Otrkārt, attiecībā uz cenas samazinājumu pamatregulā nav paredzēta īpaša metodika šādiem aprēķiniem. Tāpēc Komisijai ir plaša rīcības brīvība šā kaitējuma faktora novērtēšanā. Šo rīcības brīvību ierobežo vajadzība izdarīt secinājumus, pamatojoties uz pozitīviem pierādījumiem, un veikt objektīvu pārbaudi, kā noteikts pamatregulas 8. panta 1. punktā.

                     (675)

                     Attiecībā uz elementiem, kas ņemti vērā cenas samazinājuma (jo īpaši eksporta cenas) aprēķināšanai, Komisijai ir jānosaka pirmais punkts, kurā notiek (vai var notikt) konkurence ar Savienības ražotājiem Savienības tirgū. Šis punkts faktiski ir pirmā nesaistītā importētāja pirkšanas cena, jo attiecīgajam uzņēmumam principā ir izvēle veikt iegādi vai nu no Savienības ražošanas nozares, vai no ārvalstu klientiem. Turpretī tālākpārdošanas cenas nesaistītiem importētājiem neatspoguļo punktu, kurā notiek reāla konkurence. Šis ir vienīgais punkts, kurā eksportētāja noteiktā pārdošanas struktūra mēģina atrast klientus, bet tas jau ir aiz punkta, kurā ir pieņemts lēmums importēt. Tiklīdz eksportētājs ir izveidojis savu saistīto uzņēmumu sistēmu Savienībā, tas faktiski jau ir nolēmis, ka veiks iegādi no ārvalstīm. Tādējādi salīdzināšanas punktam vajadzētu būt tūlīt pēc tam, kad prece šķērso Savienības robežu, nevis vēlākā izplatīšanas ķēdes posmā, piem., kad notiek preces pārdošana galalietotājam.

                     (676)

                     Šī pieeja arī nodrošina saskaņotību gadījumos, kad ražotājs eksportētājs pārdod preces tieši nesaistītam klientam (importētājam vai galalietotājam), jo saskaņā ar šo scenāriju tālākpārdošanas cenas netiek izmantotas pēc definīcijas. Atšķirīga pieeja radītu ražotāju eksportētāju diskrimināciju, kuras pamatā ir tikai to izmantotais pārdošanas kanāls. Turklāt šī pieeja nodrošina konsekventus rezultātus gadījumos, kad notiek paralēla antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšana.

                     (677)

                     Šajā gadījumā importa cenu nevar pieņemt kā nominālvērtību, jo ražotājs eksportētājs un importētājs ir saistīti. Tāpēc, lai noteiktu ticamu importa cenu godīgas konkurences apstākļos, šāda cena ir jāaprēķina, par sākumpunktu izmantojot saistītā importētāja tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam klientam. Lai veiktu šādu pārrēķināšanu, ir atbilstoši izmantot antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punkta noteikumus par eksporta cenas aprēķināšanu, un tos piemēro pēc analoģijas, jo tie ir izmantojami arī eksporta cenas noteikšanai attiecībā uz dempingu. Pēc analoģijas piemērojot antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, var aprēķināt cenu, kas ir pilnībā salīdzināma ar CIF cenu (uz Savienības robežas), kuru izmanto, izvērtējot pārdošanu nesaistītiem klientiem.

                     (678)

                     Tāpēc, lai varētu veikt taisnīgu salīdzināšanu, ir pamatoti atskaitīt TVA izmaksas un peļņu no saistītā importētāja tālākpārdošanas cenas nesaistītiem klientiem, tādējādi nosakot ticamu CIF cenu.

                     (679)

                     Dažas ieinteresētās personas prasīja, lai Komisija darītu zināmu konkrētu pēcimporta izmaksu veidu un piemēroto procentu, norādot arī avotu. Turklāt Xingyuan Group apgalvoja, ka šīs nemainīgās izmaksas būtu jāsadala kā nemainīga summa par katru riepu, nevis jāizsaka procentos, kas ir netaisnīgi pret eksportētājiem, kuru cenas atbilst skalas apakšējam līmenim.

                     (680)

                     Komisija norādīja, ka tā palielinājusi CIF vērtību par 3,2 % pēcimporta izmaksām (no kurām 60 % bija transporta izdevumi, 32 % bija apstrādes izdevumi un 8 % bija muitas izdevumi). Šīs procentuālās vērtības aprēķinātas, pamatojoties uz pārbaudītām pēcimporta izmaksām uz vienu vienību, un vēlāk izteiktas procentos no pārbaudīto nesaistīto importētāju CIF cenas.

                     (681)

                        CCCMC un CRIA apgalvoja, ka atšķirības starp jaunām riepām un atjaunotām riepām būtu jāņem vērā, lai izmeklēšanā veiktu taisnīgu salīdzināšanu cenas samazinājuma noteikšanai.

                     (682)

                     Kā noteikts 117. apsvērumā, jaunām riepām un atjaunotām riepām ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (683)

                        Hankook Group konstatēja neatbilstību starp peļņas normu, kas paziņota attiecībā uz 1. līmeni, un mērķa peļņas normu, kas izmantota cenas samazinājuma starpības noteikšanai.

                     (684)

                     Komisija pārskatīja cenas samazinājuma starpības un konstatēja pārrakstīšanās kļūdu, kad tā noteikusi cenas samazinājuma starpību 1. un 2. līmenim. Tāpēc Komisija koriģēja cenas samazinājuma starpības aprēķinu.

                     (685)

                     Komisija pēc Hankook Group pieprasījuma izpauda papildu informāciju par TVA izmaksu pozīcijām, kas atskaitītas no cenas pirmajam neatkarīgajam klientam, lai sasniegtu EXW līmeni. Komisija apstiprināja, ka tika atskaitītas šādas izmaksas: transporta, apdrošināšanas izmaksas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanas izmaksas, kredīta izmaksas, atlaides un komisijas maksas. Komisija nav atskaitījusi no Savienības ražotāju cenām netiešās pārdošanas izmaksas, pētniecības un izstrādes izmaksas, finansēšanas izmaksas, tirdzniecības izmaksas vai peļņu.

               4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (686)

                     Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, pārbaudot subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kuri ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (687)

                     Kā minēts 24. un 32. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bija jāveic ražotāju atlase.

                     (688)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija, vajadzības gadījumā pamatojoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem, Eurostat statistiku, kā arī ETRMA sniegto informāciju, novērtēja makroekonomiskos rādītājus, lai nodrošinātu, ka dati attiecas uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, ko savās anketas atbildēs bija snieguši izlasē iekļautie Savienības ražotāji, kā arī uz ETRMA informāciju. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                     (689)

                     Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsīdijas starpības apmērs.

                     (690)

                     Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

                     (691)

                     Ir divas piezīmes par kaitējuma rādītāju analīzes metodiku, kas izmantota sākotnējā posmā.

                     (692)

                     Kā minēts 28. apsvērumā, Savienības ražotājus lieluma ziņā veido divu kategoriju uzņēmumi: lieli uzņēmumi un MVU (ļoti sadrumstaloti), kas 2016. gadā attiecīgi veidoja 85 % un 15 % no Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Tomēr Savienības ražotāju atlases rezultātā izlasē iekļauto MVU pārdošanas dati atspoguļoja nelielu daļu no izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Tāpēc Komisija nolēma izvērtēt izlasē iekļauto Savienības ražotāju rezultātus saskaņā ar katras uzņēmumu kategorijas tirgus daļu. Tā kā MVU piedalās tikai 3. līmeņa segmentā, no šīs korekcijas tiešā veida izrietēja 3. līmeņa riepu pārdošanas apjoma procentuālā īpatsvara pieaugums izlasē iekļauto Savienības ražotāju datu kopumā.

                     (693)

                     Turklāt Savienības ražotāju kopējais pārdošanas apjoms Savienībā trīs līmeņu griezumā iedalās šādā proporcijā: 1. līmenis: 51 %, 2. līmenis: 23 %, 3. līmenis: 26 %. Tomēr Savienības dati par izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas rādītajiem pat pēc 692. apsvērumā aprakstītās korekcijas neatspoguļoja faktisko Savienības pārdošanas apjomu par katru līmeni. Tāpēc Komisija pieņēma lēmumu izvērtēt izlasē iekļauto Savienības ražotāju rezultātus saskaņā ar katra līmeņa īpatsvaru kopējā Savienības ražotāju pārdošanas apjomā Savienībā, lai nodrošinātu, ka trīs līmeņi visos mikrorādītājos ir atspoguļoti atbilstīgi to īpatsvaram kopējā Savienības pārdošanas apjomā.

                     (694)

                     Vairākas personas norādīja, ka gadījumā, ja Komisija piemēro iedalīšanu trīs līmeņos, katrā līmenī ir jāveic kaitējuma noteikšana. Jo īpaši bija jānovērtē Savienības nozares situācija, kā arī importa ietekme atbilstīgi līmenim, piemēram, ir jānovērtē 2. līmeņa importa (gan no Ķīnas, gan citām valstīm) ietekme uz Savienības 2. līmeņa riepu ražotājiem.

                     (695)

                     Komisija uzskatīja, ka, neskatoties uz Savienības tirgus iedalījumu segmentos, 109. apsvērumā definētajām riepām ir kopīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tās ir savstarpēji aizvietojamas. Tāpēc saistībā ar attiecīgo izstrādājumu tika veikta kaitējuma noteikšana atbilstīgi PTO Antisubsidēšanas līgumam. Apelācijas institūcija konstatēja, ka “gadījumos, kad izmeklēšanas iestādes pārbauda vienu iekšzemes nozares daļu, tām principā līdzīgā veidā būtu jāpārbauda visas pārējās šo nozari veidojošās daļas, kā arī nozari kopumā” (106). Tādējādi saskaņā ar PTO regulējumu segmentu analīze ir iespējama, bet tā ir jāpapildina ar visas nozares analīzi. Arī Vispārējā tiesa apstiprināja, ka kaitējuma analīze var būt vērsta uz vienu līmeni, kuru visvairāk skāris subsidētais imports (107).

                     (696)

                     Tāpēc Komisija veica konkrētu rādītāju analīzi segmentu līmenī. Kā norādīts 823.–834. apsvērumā, šī analīze apstiprina, ka Savienības nozarei kopumā tika radīts kaitējums un ka ar attiecīgo ražojumu saistītās tendences kopumā atbilst tendencēm, kas ir noteiktas saistībā ar atsevišķiem līmeņiem.

                     (697)

                     Savienības nozares ekonomiskais stāvoklis ir analizēts kopumā un atsevišķu makroekonomisko rādītāju gadījumā arī segmentu līmenī, ņemot vērā Savienības tirgus sadrumstalotību.

                     (698)

                     Vairākas ieinteresētās personas prasīja sīkāku informāciju par metodiku, lai piemērotu svērumu dažādajām uzņēmumu kategorijām (lielie uzņēmumi vai MVU) un svērumu pa kategorijām, kā aprakstīts 692. un 693. apsvērumā.

                     (699)

                     Svēruma procesa pamatā bija pārdošanas apjoms, jo tas ir būtisks kritērijs, izvērtējot pārdošanas cenu Savienībā, lai noteiktu ražošanas izmaksas vai pārdošanas rentabilitāti Savienībā nesaistītiem klientiem.

                     (700)

                     Viens no kritērijiem izlasē iekļaujamo Savienības ražotāju atlasei bija Savienības ražotāju reprezentativitāte lieluma ziņā, proti, attiecībā uz MVU un lielākiem uzņēmumiem (29. apsvērums). Izlasē tika iekļauti pieci MVU. Viens MVU nolēma izbeigt sadarbību izmeklēšanā. Četri atbildēja uz atlases anketas jautājumiem.

                     (701)

                     Turklāt Komisija ņēma vērā no ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes, kurās bija norādīts, ka Savienības ražotāju izlasē jābūt atspoguļotam tirgus sadalījumam trīs līmeņos (25. apsvērums). Ražotāji, kas sadarbojās, sniedza papildu informāciju, kā paskaidrots 26. apsvērumā.

                     (702)

                     Komisija iekļāva izlasē 11 Savienības ražotājus. Tas ir neparasti liels Savienības ražotāju skaits izmeklēšanas veikšanai. Tomēr neatkarīgi no šiem centieniem MVU veiktspējai un veiktspējai par katru līmeni bija jāpiemēro svērums, lai pienācīgi izanalizētu rezultātā iegūtos kopējos mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

                     (703)

                     Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoma sadalījums pa līmeņiem bija līdzīgs, proti, diapazonā no 60 % līdz 70 % 1. līmenim, diapazonā no 15 % līdz 25 % 2. līmenim un diapazonā no 10 % līdz 20 % 3. līmenim. MVU pārdošanas apjoms bija diapazonā no 7 % līdz 10 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, ko bija norādījuši Savienības ražotāji, kuri sadarbojās. Turklāt izlasē iekļautie Savienības ražotāji ražo jaunas un atjaunotas 2. un 3. līmeņa riepas. Aptuveni pusi no izlasē iekļauto ražotāju pārdošanas apjoma 3. līmenī veido atjaunotas riepas.

                     (704)

                     Pirmā darbība bija lielu uzņēmumu un MVU pārdošanas apjoma sadalījuma noteikšana. MVU pārdošanas apjoms tika aplēsts, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza ETRMA (attiecībā uz auksto procesu) un protektoru piegādātāji, kuri nav ETRMA Europool locekļi (108). Šīs izmeklēšanas nolūkā tika uzskatīts, ka aukstajā procesā iegūto ražojumu pārdošanu veic MVU, bet karstajā procesā iegūto ražojumu pārdošanu veic lieli ražotāji. Šī ir piesardzīga pieeja MVU pārdošanas apjoma novērtēšanai, jo Komisija pārbaudīja vienu ražojošu MVU, izmantojot abas metodes. Aplēstais lielu uzņēmumu pārdošanas apjoms ir starpība, ko iegūst, no Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienībā atskaitot aplēsto MVU pārdošanas apjomu. Komisija konstatēja, ka MVU pārdošanas apjoms veidoja aptuveni 15 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma Savienībā 2016. gadā (kā norādīts iepriekš, šī bija piesardzīga aplēse, jo daži MVU izmanto arī karstās atjaunošanas procesus). Rezultātā iegūtā attiecība bija aptuveni 85 % lieliem uzņēmumiem un aptuveni 15 % MVU.

                     (705)

                     Otrā darbība bija attiecības 85 %/15 % salīdzināšana ar izlases (kurā lielo uzņēmumu īpatsvars bija vairāk nekā 95 %) attiecību. Turklāt saskaņā ar datiem izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms bija aptuveni 4 % no ražojošo Savienības MVU kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Lai nodrošinātu abu Savienības ražotāju kategoriju relatīvā nozīmīguma pienācīgu atspoguļošanu mikroekonomiskajos rādītājos, Komisija, veicot summēšanu, piemēroja individuālajiem uzņēmumu rādītājiem svērumu, pamatojoties uz iepriekš minēto attiecību 85 %/15 %. Šīs metodikas izmantošanas rezultātā palielinājās 3. līmeņa pārdevumu svērums, kas izmantots mikroekonomisko rādītāju noteikšanai.

                     (706)

                     Sākotnēji abi svērumi – gan uzņēmumu kategorijas svērums, gan līmeņu svērums – tika piemēroti vienādi par attiecīgo periodu, pamatojoties uz 2016. gada datiem. Komisija uzskatīja šo pieeju par saprātīgu, ņemot vērā pieejamos pierādījumus.

                     (707)

                        CRIA un CCCMC apgalvoja, ka Komisijai būtu jāizmanto nevis nemainīga attiecība (proti, attiecība, kas aprēķināta par 2016. gadu) par attiecīgo periodu, bet attiecība par katru attiecīgā perioda posmu. Turklāt tās apgalvoja, ka daži lieli protektoru ražotāji atjaunotās riepas ražoja, izmantojot auksto procesu, un ka divi atjaunoto riepu ražotāji bija daļa no lielākas grupas, tāpēc tie būtu jākvalificē kā liels uzņēmums. Tāpēc personas apgalvoja, ka izmantoto metodiku nevar uzskatīt par piesardzīgu un ka MVU apjoms bija novērtēts pārāk augstu. Bipaver apgalvoja, ka karsto procesu izmanto nevis viens riepu atjaunotājs, bet gan vairāki riepu atjaunotāji Savienībā (109).

                     (708)

                     Pirmkārt, Komisija pārbaudīja ieinteresēto personu izteiktos apgalvojumus un iesniegtos pierādījumus. Tā konstatēja, ka dažiem lieliem protektoru piegādātājiem patiešām ir saistīti meitasuzņēmumi, kas ražo atjaunotas riepas, izmantojot auksto procesu. Turklāt divi personu minētie ražotāji, kas sākotnēji tika uzskatīti par MVU, bija daļa no lielākām grupām, tāpēc tos nevarēja uzskatīt par MVU. Tādējādi Komisija koriģēja svērumā izmantotās attiecības. Lielie piegādātāji un MVU iesniedza datus par saviem pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā. Kopējais paziņotais apjoms ir aptuveni šāds: 2014. g.: 254 000; 2015. g.: 227 000; 2016. g.: 240 000 un izmeklēšanas periodā: 250 000 atjaunotu riepu, kas ir aptuveni 5,5 % no aplēstā atjaunoto riepu pārdošanas apjoma attiecīgajā periodā.

                     (709)

                     Otrkārt, attiecībā uz MVU karstajā ražošanā iegūtās produkcijas pārdošanas apjomiem Komisija konstatēja, ka vairāk nekā viens MVU ražo atjaunotas riepas, izmantojot karsto procesu. Tā prasīja, lai daži ražotāji iesniedz datus par karstajā ražošanā iegūtās produkcijas pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā. Kopējais paziņotais apjoms ir aptuveni šāds: 2014. g.: 149 000; 2015. g.: 152 000; 2016. g.: 138 000 un izmeklēšanas periodā: 132 000 atjaunotu riepu, kas ir aptuveni 3,2 % no aplēstā atjaunoto riepu pārdošanas apjoma attiecīgajā periodā.

                     (710)

                     Treškārt, Komisija pārrēķināja aplēsi par MVU pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā, pieskaitot MVU karstajā ražošanā iegūtās produkcijas pārdošanas apjomus un atskaitot lielo uzņēmumu aukstajā ražošanā iegūtās produkcijas pārdošanas apjomus.

                     (711)

                     Visbeidzot, Komisija aprēķināja MVU pārdošanas apjomu īpatsvaru Savienības kopējā pārdošanas apjomā par katru attiecīgā perioda posmu.

                        5. tabula

                        MVU pārdošanas apjomu īpatsvars Savienības kopējā pārdošanas apjomā (%)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Galīgajā posmā izmantotā MVU pārdošanas apjomu īpatsvara attiecība Savienības kopējā pārdošanas apjomā

                                 16,9

                                 15,3

                                 13,7

                                 13,2

                                 Sākotnējā posmā izmantotā MVU pārdošanas apjomu īpatsvara attiecība Savienības kopējā pārdošanas apjomā

                                 14,6

                                 14,6

                                 14,6

                                 14,6

                     (712)

                     Kā redzams 5. tabulā, MVU svērums Savienības kopējā pārdošanas apjomā attiecīgajā periodā bija palielinājies par 2,3 procentpunktiem 2014. gadā, par 0,7 procentpunktiem 2015. gadā un samazinājies par 0,9 procentpunktiem 2016. gadā un 1,4 procentpunktiem izmeklēšanas periodā. Kā redzams 2. tabulā, konkrēta rādītāja izmantošana par katru attiecīgā perioda gadu neietekmē secinājumus, pamatojoties uz sākotnējā posma tendencēm, kas ir spēkā 3. līmenī. Komisija secināja, ka attiecības noteikšanai pa gadiem ir ļoti minimāla ietekme uz analīzes kopējo rezultātu. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, secinājumi, kas izdarīti, pamatojoties uz sākotnējā posma tendencēm, paliek spēkā.

                     (713)

                     Attiecībā uz otro korekciju atbilstīgi līmeņiem Komisija sākotnējā posmā par atsauci izmantoja sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, kurā ietverta aplēse par katra līmeņa svērumu attiecībā uz patēriņu Savienībā par 2016. gadu. Tomēr CRIA un CCCMC apgalvoja, ka Komisijai būtu jāizmanto attiecība par katru attiecīgā perioda posmu.

                     (714)

                     Izmeklēšanā netika atklāti dati, kas būtu vairāk piemēroti un ko attiecīgi varētu izmantot līmeņu svēruma aprēķināšanai par visu attiecīgo periodu, un arī ieinteresētās personas nav varējušas iesniegt šādus datus. Tāpēc Komisija nolēma galīgajā posmā nepiemērot otro korekciju atbilstīgi līmeņiem. Izmantojot šo pieeju, ir palielinājies 1. un 2. līmeņa svērums, kas izmantots mikroekonomisko rādītāju noteikšanai.

                     (715)

                        CRIA un CCCMC apgalvoja, ka svērumu piemērošanas process bija nelikumīgs, jo pamatregula nepieļāva grozījumus Savienības ražotāju izlasē, kam vajadzētu būt reprezentatīvai attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. Minētās personas turklāt apgalvoja, ka Komisijas metodika neatbilst prasībai kaitējumu noteikt, pamatojoties uz tiešiem pierādījumiem, lai varētu veikt objektīvu pārbaudi, jo galu galā visu kaitējuma novērtējuma rezultātu noteica ļoti ierobežots uzņēmumu skaits, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot daudz lielāku datu kopu, kuras nozīmīgums ir samazināts. Turklāt CRIA un CCCMC apgalvoja, ka Komisija nevar ticēt četru izlasē iekļautu MVU sniegtajai informācijai, kas izmantota par pamatu, lai piemērotu svērumu kaitējuma rādītājiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas CRIA un CCCMC apgalvoja, ka Komisija pirmajā korekcijā nav ņēmusi vērā metodikas nepiemērotību. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai vajadzējis atteikties no savas pieejas.

                     (716)

                     Komisija atgādināja, ka izmantotā metodika ir izklāstīta 699.–714. apsvērumā.

                     (717)

                     Komisija arī atgādināja, ka svēruma rezultātā palielinājās izveidotās izlases statistiskā reprezentativitāte attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā, kas ir saskaņā ar piemērojamo PTO un ES judikatūru (110). Turklāt tādējādi Komisija varēja labāk ņemt vērā izlasē neiekļauto Savienības ražotāju (MVU un lielo ražotāju) rādītājus, kas citādi nebūtu pietiekami atspoguļoti kaitējuma rādītājos, ja Komisija konstatējumus par izlasi būtu izdarījusi, nepiemērojot konkrētajā gadījumā svērumu. Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares sadrumstalotību, Komisija nevarēja vienkārši ignorēt ražojošo MVU nozīmīgumu Savienības tirgū. Pārbaudīto MVU sniegtie dati veido aptuveni 4 % no kopējā aplēstā MVU ražošanas apjoma attiecīgajā periodā. Komisija konstatējumus izdarīja, pamatojoties uz pārbaudītiem izlasē iekļauto uzņēmumu datiem, un piemēroja svērumu, lai atspoguļo abu uzņēmumu kategoriju relatīvo nozīmīgumu. Informācija, kas tika izmantota kā atsauce, ir ietverta publiski pieejamos lietas materiālos un vajadzības gadījumā tika pienācīgi pārbaudīta. Komisija attiecīgi uzskatīja, ka tā ir veikusi objektīvu pārbaudi par kaitējuma esību, pamatojoties uz tiešiem pierādījumiem. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti.

               4.2.   Kaitējuma analīze segmentu līmenī

                     (718)

                     Kā paskaidrots 697. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika analizēts kopumā un atsevišķu mikroekonomisko rādītāju gadījumā arī segmentu līmenī, ņemot vērā Savienības tirgus sadrumstalotību. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma analīzē, ko veic segmentu līmenī, būtu jāņem vērā visi kaitējuma rādītāji un cēloņsakarības rādītāji. Tās atsaucās uz Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā United States – Hot Rolled Steel Products from Japan (111). Turklāt minētās personas uzstāja, ka Komisijai būtu arī jānošķir jaunas riepas un atjaunotas riepas, oriģinālā aprīkojuma ražotāju riepas un nomaiņas riepas, jo oriģinālā aprīkojuma tirgus bija norobežots no Ķīnas konkurences, un arī šajā jautājumā tās atsaucās uz Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā United States – Hot Rolled Steel Products from Japan (112).

                     (719)

                     Iepriekš minētā judikatūra liecina, ka izmeklēšanas iestādēm, kas pārbauda vienu iekšzemes nozares daļu, “principā līdzīgā veidā būtu jāpārbauda visas pārējās šo nozari veidojošās daļas, kā arī nozari kopumā” (113). Tomēr Apelācijas institūcijas ziņojums neparedz izmeklēšanas iestādēm pienākumu norādīt visus kaitējuma rādītājus pa segmentiem.

                     (720)

                     Turklāt fakti minētajā lietā bija atšķirīgi. Apelācijas institūcijas ziņojumā lietā United States – Hot Rolled Steel Products from Japan bija norādīts, ka ievērojamu daļu vietējās ražošanas Amerikas Savienotajās Valstīs, proti, ražošanu pašu vajadzībām, no attiecīgā importa tiešās konkurences norobežoja vietējā tirgus struktūra. Konkrētajā situācijā Apelācijas institūcija iebilda pret katras vietējā tirgus daļas “salīdzinošu izvērtējumu”, kur tirdzniecības tirgus tiek pielīdzināts pašu vajadzībām paredzētajam tirgum. Apelācijas institūcijas ieskatā tas “uzlaboja” izmeklēšanas iestāžu spēju izdarīt atbilstošu secinājumu par vietējās ražošanas nozares stāvokli kopumā. Tomēr pašreizējā gadījumā 1. un 2. līmeņa segmenti Savienībā netiek aizsargāti. Ķīnas importa pārdošanas apjoms galvenokārt ir koncentrēts sekundārajā tirgū, – šī ir faktiska situācija, kas nav radusies Savienības tirgus struktūras iespaidā. Turklāt attiecīgais ražojums tika pārdots arī oriģinālā aprīkojuma ražotājiem. Tāpēc apgalvojums, ka Savienības oriģinālā aprīkojuma tirgus bijis norobežots no Ķīnas konkurences un tādējādi būtu jāanalizē atsevišķi, tika noraidīts.

                     (721)

                     Turklāt, kā norādīts 695. apsvērumā, saskaņā ar judikatūru, kad tiek izvērtēts, vai ir nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei kopumā, šāda analīze var būt vērsta uz segmentu, ko visvairāk skāris subsidētais imports. Pašreizējā gadījumā aptuveni 65 % Ķīnas riepu importa ir saistīti ar 3. līmeni. Tāpēc pienācīgā kaitējuma analīzē nevar ignorēt ietekmi, ko rada subsidētais imports, jo īpaši tirgus situācijā, kurā 3. līmeņa riepu pārdošanas apjoms pastāvīgi palielinās un kurā visi līmeņi, kas veido Savienības riepu tirgu, ir savstarpēji saistīti.

                     (722)

                     Šo iemeslu dēļ Komisija uzskatīja, ka ir veikusi pienācīgu izvērtējumu par ražošanas nozari kopumā.

               4.2.1.   Makroekonomiskie rādītāji

                     (723)

                        CRIA un CCCMC norādīja, ka tiem ir šaubas par to, vai daļa informācijas, kas tika izmantota attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem, ir uzticama.

                     (724)

                     Dokuments, kurā sniegti paskaidrojumi par sākotnējiem konstatējumiem, tika iekļauts publiski pieejamajos lietas materiālos (114).

                     (725)

                     Attiecībā uz makroekonomisko rādītāju noteikšanu, Komisija balstījās uz dažādiem avotiem, t. sk. Eiropas Riepu un gumijas ražotāju asociācijas (“ETRMA”) datiem. ETRMA publicē publiski pieejamo tirgus analīzi savā tīmekļa vietnē. Sūdzības publiski pieejamā versijā bija ietverts ETRMA dokuments (16. pielikums – ETRMA brošūra par 2016. gadu (115)). Komisija norādīja, ka daži no ražotājiem eksportētājiem, kā arī konkrēti Savienības ražotāji ir ETRMA locekļi un arī iesniedza dokumentus, kas bija pamatoti ar ETRMA datiem (piemēram, Hankook Group un Pirelli).

               4.2.1.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (726)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Komisija, kā minēts 625. apsvērumā, konstatēja, ka Savienības ražošanas apjoms būtu jālabo, lai tajā ietvertu to protektoru piegādātāju pārdošanas apjomu, kuri nav ETRMA Europool locekļi. Turklāt, nosakot ražošanas jaudu, tika konstatēta pārrakstīšanās kļūda.

                     (727)

                     Aplēstais Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums tika attiecīgi pārskatīti, un to izmaiņu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                        6. tabula

                        Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Ražošanas apjoms (gab.) (116)

                                 20 973 089

                                 20 360 055

                                 20 619 725

                                 21 111 923

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    97,1

                                    98,3

                                    100,7

                                 Ražošanas jauda (gab.)

                                 29 038 117

                                 28 225 985

                                 27 115 950

                                 26 525 214

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    97,2

                                    93,4

                                    91,3

                                 Jaudas izmantojums

                                 72,2 %

                                 72,1 %

                                 76,0 %

                                 79,6 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    100

                                    105

                                    110

                                    Avots: ETRMA, protektoru piegādātāji, kas nav ETRMA Europool locekļi, Eurostat Comext un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

                     (728)

                     Kā norādīts 6. tabulā, ražošanas apjoms saglabājās salīdzinoši stabils, izmeklēšanas periodā sasniedzot 21,1 miljonu vienību, savukārt jaudas izmantojuma rādītājs izmeklēšanas periodā palielinājās par 7,4 procentpunktiem (no 72,2 % līdz 79,6 %), ņemot vērā ražošanas jaudas samazinājumu.

                     (729)

                     Galveno jaudas izmantošanas kāpuma cēloni var skaidrot tikai ar ievērojamu ražošanas jaudas samazināšanos gandrīz par 10 %. Tas galvenokārt attiecās uz riepu atjaunošanu, jo attiecīgajā periodā vismaz 85 MVU gandrīz visās dalībvalstīs pārtrauca atjaunotu riepu ražošanu, un tika arī slēgti lielu uzņēmumu meitasuzņēmumi (117).

                     (730)

                     Savienības ražošanas nemainīgā tendence un uzņēmumu slēgšana kontrastē ar patēriņa pieaugumu, kas Savienībā ir vērojams pēc krīzes un no kura Savienības nozare būtu varējusi gūt labumu.

               4.2.1.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (731)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Komisija, kā minēts 625. apsvērumā, konstatēja, ka Savienības tirgus kopējais pārdošanas apjoms būtu jālabo, lai tajā ietvertu to protektoru piegādātāju pārdošanas apjomu, kuri nav ETRMA Europool locekļi.

                     (732)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa tika attiecīgi pārskatīti, un to izmaiņu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                        7. tabula

                        Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (gab.) (118)

                                 14 835 082

                                 14 738 677

                                 14 533 199

                                 14 584 885

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    99,4

                                    98,0

                                    98,3

                                 Tirgus daļa

                                 72,4 %

                                 70,3 %

                                 67,3 %

                                 67,1 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    97,2

                                    93,0

                                    92,7

                                    Avots: ETRMA, protektoru piegādātāji, kas nav ETRMA Europool locekļi, un Eurostat Comext.

                     (733)

                     Augoša tirgus apstākļos pārdošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Tā rezultātā tirgus daļa samazinājās par 5,3 procentpunktiem (no 72,4 % līdz 67,1 %), savukārt importa apjoms no ĶTR palielinājās par vairāk nekā 1,1 miljonu riepu jeb par 4,2 procentpunktiem (no 17,1 % līdz 21,3 % tirgus daļai).

                     (734)

                        China National Tire Group un Pirelli apgalvoja, ka pārdošanas apjoms Savienības tirgū iepriekšējos trīs gados saglabājies stabils un ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam samazinājusies par 5 procentpunktiem, kas ir nebūtisks samazinājums.

                     (735)

                     Minētie uzņēmumi arī apgalvoja, ka Savienībā pārdošanas apjoms, kuru sūdzības iesniedzēji norādījuši par 2013.–2016. gadu, samazinājies ievērojami 3. līmenī (– 30 %), mēreni 2. līmenī (– 7 %) un nedaudz 1. līmenī (– 1 %). Pamatojoties uz minēto, bija skaidrs, ka kaitējumu varēja konstatēt tikai 3. līmeņa segmentā un ka kaitējuma analīzē ir jāņem vērā tirgus sadrumstalotība.

                     (736)

                     Komisija norādīja, ka iepriekšējā apsvērumā minētie skaitļi attiecas tikai uz sūdzības iesniedzēju pārdošanas apjomu, nevis uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Tie attiecas arī uz atšķirīgu laikposmu. Tāpēc nav iespējams sūdzības iesniedzēju pārdošanas apjoma izmaiņu dinamiku “pārnest” uz Savienības ražošanas nozari. Kā paskaidrots 718.–722. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka būtiska kaitējuma esība jānosaka attiecīgajam ražojumam un Savienības ražošanas nozarei kopumā, nevis atsevišķām to daļām. Tāpēc Komisija nav izvērtējusi tendences katru atsevišķi, proti, pa līmeņiem, jo tā izmantoja kopsavilkuma pieeju.

               4.2.1.3.   Izaugsme

                     (737)

                     Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 6,1 %. Lai gan palielinājās patēriņš, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 1,7 %, kā rezultātā Savienības ražošanas nozare zaudēja noteiktu tirgus daļu. Attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās (par vairāk nekā 4 procentpunktiem).

                     (738)

                        Giti Group apgalvoja, ka patēriņš Savienībā ir jāanalizē vērtības, nevis apjoma ziņā. Ja vērtē, pamatojoties uz vērtību, tad patēriņš Savienībā samazinājās par 5 % un sāka lēnām palielināties tikai laikā no 2016. gada līdz izmeklēšanas periodam.

                     (739)

                     Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Patēriņš Savienībā atspoguļoja aktuālo informāciju par Savienības tirgū pieejamo riepu skaitu konkrētā laikā. Patēriņu Savienībā ir ierasts aprēķināt apjoma ziņā tieši tādēļ, lai izvairītos no tā, ka tirgus dalībnieku cenu noteikšanas politika varētu ietekmēt tendences attiecīgajā periodā.

               4.2.1.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (740)

                     Ražīgums tika pārrēķināts, pamatojoties uz pārskatītajiem Savienības ražošanas rādītājiem, kā paskaidrots 726. apsvērumā. Tāpēc nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        8. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nodarbināto skaits

                                 38 445

                                 36 478

                                 34 959

                                 34 188

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    95

                                    91

                                    89

                                 Ražīgums (vienības uz nodarbināto) (119)

                                 546

                                 558

                                 590

                                 618

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    102

                                    108

                                    113

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, kā arī protektoru piegādātāju un ETRMA sniegtā informācija.

                     (741)

                     Attiecīgajā periodā tika zaudētas vairāk nekā 4 257 tiešās darbvietas, ietekmējot gan MVU (vismaz 85 ražotāji visā Savienībā ir pārtraukuši ražošanu), gan lielos uzņēmumus, kuri ir slēguši vairākas ražotnes.

                     (742)

                     Pēc informācijas dokumenta nosūtīšanas Itālijas riepu atjaunotāju asociācija (“AIRP”) apgalvoja, ka riepu atjaunošanas nozare Savienībā nodrošina aptuveni 13 000 darbvietu ražošanas un izplatīšanas jomā. Riepu atjaunošana ir samērā darbietilpīga nodarbe, un atjaunotas riepas izgatavošanai ir vajadzīgs 3 līdz 4 reizes vairāk darbinieku, nekā jaunas riepas izgatavošanai. Saskaņā ar AIRP sniegto informāciju saistītie uzņēmumi pašlaik samazina darbinieku skaitu vai ļoti plaši izmanto bezdarba apdrošināšanas fondus.

                     (743)

                        China National Tire Group un Pirelli norādīja, ka nodarbinātība, attiecībā uz kuru Komisija konstatējusi samazinājumu par 11 %, attiecas tikai uz riepu atjaunošanas nozari. Savukārt ražīguma attīstību var izskaidrot ar faktu, ka Savienības ražošanas nozarē nesen ir notikusi pārstrukturēšana un racionalizācija.

                     (744)

                     Apgalvojums par nodarbinātības samazinājumu faktiski ir maldīgs, jo aptuveni puse nodarbināto strādā lielos ražotājuzņēmumos. Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

                     (745)

                        Heuver prasīja, lai tiktu izpausti 809. apsvērumā minēto 85 MVU nosaukumi.

                     (746)

                     Komisija secināja, ka, pamatojoties uz klientu sarakstu, ko izmeklēšanā iesnieguši protektoru piegādātāji, bijuši vismaz 85 ražotāji, kas pārtraukuši ražošanu. Komisija piešķīra konfidencialitāti klientu identitātei un pārdošanas apjomam uz katru klientu, jo tā ir sensitīva komercinformācija. Turklāt ieinteresētajām personām netiek prasīts iesniegt kopsavilkumu par minētā veida dokumentu. Protektoru piegādātāji iesniedza savu dokumentu kopsavilkumu, kas ir atrodams publiski pieejamos lietas materiālos. Tādēļ Komisija secināja, ka ieinteresētajām personām ir pietiekami daudz informācijas, lai tās varētu īstenot savas aizstāvības tiesības.

                     (747)

                        CRIA un CCCMC apgalvoja, ka Komisijas pieņēmums, ka visu aukstā procesa produkcijas pārdošanu veic MVU, ir maldīgs, jo daudzi lielie uzņēmumi izmanto aukstā atjaunošanas procesa metodiku. Minētās personas secināja, ka rezultātā iegūtā nodarbinātības un ražīguma aplēse ir neuzticama.

                     (748)

                     Kā minēts 708. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka auksto procesu izmantojošo lielo uzņēmumu produkcija ir diezgan ierobežota, un tāpēc šis konstatējums neatceļ Komisijas aplēsi par nodarbinātību un ražīgumu. Turklāt produktivitāte attiecas galvenokārt uz produkcijas veidu (proti, atjaunotas vai jaunas riepas). Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

                     (749)

                        CRIA un CCCMC arī apgalvoja, ka viena protektoru piegādātāja iesniegtais klientu saraksts liecina, ka viens no klientiem bija norādīts kā neaktīvs, lai gan finanšu pārskati, ko tas bija iesniedzis vietējām iestādēm, liecināja, ka tas joprojām bija aktīvs 2017. gadā. Komisija savā lietas piezīmē (120) paskaidroja, ka saraksts sagatavots, apkopojot astoņu protektoru piegādātāju sniegto informāciju par pārdošanas apjomiem. Izmeklēšanas nolūkos tika uzskatīts, ka riepu atjaunotājs ir pārtraucis ražošanu, ja tas vairs neiepērk protektorus. Tāpēc nav iespējams izdarīt pārliecinošu secinājumu par to, vai riepu atjaunotājs ir aktīvs vai neaktīvs, pamatojoties vienīgi uz unikālo piegādātāji sarakstu un/vai iesniegtiem finanšu pārskatiem. Turklāt, lai gan ir taisnība, ka CCCMC minētais uzņēmums nebija beidzis ražošanu, tas bija apstiprinājis Komisijai, ka vairs neuztur savu riepu atjaunošanas darbnīcu. Tāpēc Komisija turpināja izmantot sagatavoto sarakstu.

               4.2.1.5.   Subsidēšanas summu apmērs

                     (750)

                     Visas subsīdiju summas ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko subsīdiju summu apmēra ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

                     (751)

                     Šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana Savienībā par attiecīgo ražojumu. Tādēļ nebija pieejami dati, lai izvērtētu iespējamas agrākas subsīdijas.

               4.2.2.   Mikroekonomiskie rādītāji

                     (752)

                        Giti Group prasīja, lai Komisija darītu zināmu arī mikroekonomisko rādītāju izmaiņu dinamiku bez Komisijas piemērotā svēruma, lai tā varētu izanalizēt, vai ar šādiem nemainītiem datiem tiktu iegūts atšķirīgs kaitējuma rādītājs. Arī CRIA un CCCMC prasīja to pašu un atkārtoja šo prasību pēc galīgās informācijas izpaušanas.

                     (753)

                     Komisija noraidīja šo prasību, jo, izpaužot kaitējuma rādītājus bez svēruma, netiktu atspoguļots Savienības ražošanas nozares faktiskais stāvoklis, ņemot vērā, ka ir neiespējami iekļaut izlasē tik daudz MVU, cik būtu nepieciešams, lai atspoguļotu to reālo svērumu starp Savienības ražotājiem.

               4.2.2.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

                     (754)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        9. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/gab.)

                                 237

                                 225

                                 216

                                 218

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    95

                                    91

                                    92

                                 Ražošanas vidējās izmaksas (EUR/gab.)

                                 200

                                 188

                                 183

                                 188

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    94

                                    91

                                    94

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (755)

                     Vidējā vienības pārdošanas cena samazinājās par 19 EUR, un vienības izmaksas šajā pašā periodā samazinājās par 12 EUR. Tas atbilst cenu samazinājumam attiecīgajā periodā par 8 %, bet izmaksas samazinājās par 6 %.

                     (756)

                     Salīdzinājumā ar 2016. gadu ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā palielinājās, bet pārdošanas cenā tas nevarēja pilnībā atspoguļoties.

                     (757)

                     Tika veikta atsevišķa trīs līmeņu analīze, pamatojoties uz aprakstīto metodiku.

                     (758)

                     1. līmenī vidējā vienības pārdošanas cena samazinājās par 25 EUR, un vienības izmaksas šajā pašā periodā samazinājās par 19 EUR. Abi rādītāji attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.

                        10. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 1. līmenis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/gab.)

                                 270,8

                                 255,3

                                 245,3

                                 245,7

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    94

                                    91

                                    91

                                 Ražošanas vidējās izmaksas (EUR/gab.)

                                 222

                                 200

                                 199

                                 203

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    90

                                    89

                                    91

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (759)

                     2. līmenī vidējā vienības pārdošanas cena samazinājās par 27 EUR, un vienības izmaksas šajā pašā periodā samazinājās par 17 EUR. Tas atbilst vidējās cenas samazinājumam attiecīgajā periodā par 12 %, bet izmaksas samazinājās par 9 %.

                        11. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 2. līmenis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības kopējā tirgū (EUR/gab.)

                                 228

                                 212

                                 193

                                 201

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    93

                                    85

                                    88

                                 Ražošanas vidējās izmaksas (EUR/gab.)

                                 187

                                 176

                                 162

                                 170

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    94

                                    87

                                    91

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (760)

                     3. līmenī vidējā vienības pārdošanas cena samazinājās par 9 EUR, un vienības izmaksas šajā pašā periodā palielinājās par 2 EUR. Tas atbilst vidējās cenas samazinājumam attiecīgajā periodā par 5 %, bet izmaksas samazinājās par 1 %.

                        12. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības kopējā tirgū (EUR/gab.)

                                 181

                                 176

                                 172

                                 172

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    97

                                    95

                                    95

                                 Ražošanas vidējās izmaksas (EUR/gab.)

                                 170

                                 175

                                 167

                                 172

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    103

                                    98

                                    101

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (761)

                        CRIA un CCCMC prasīja, lai Komisija precizētu, vai kaitējuma rādītāju noteikšanā ir ņemtas vērā transfertcenas starp saistītiem uzņēmumiem.

                     (762)

                     Komisija paskaidroja, ka gadījumos, kad pārdošanā bijuši iesaistīti saistīti uzņēmumi, izlasē iekļautajiem ražotājiem ticis prasīts iesniegt datus par apjomiem, kas pārdoti pirmajiem neatkarīgajiem klientiem. Attiecībā uz izejvielu iegādi ar saistītu uzņēmumu starpniecību Komisija pārbaudīja transfertcenu politiku, bet neveica korekcijas.

               4.2.2.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (763)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        13. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                                 43 875

                                 44 961

                                 46 432

                                 46 785

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    102

                                    105

                                    106

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (764)

                     Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %.

               4.2.2.3.   Krājumi

                     (765)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        14. tabula

                        Krājumi

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Krājumi perioda beigās (indekss 2014. gads = 100)

                                    100

                                    81

                                    100

                                    144

                                 Krājumi gada beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma

                                 7 %

                                 6 %

                                 7 %

                                 9 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    81

                                    97

                                    134

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (766)

                     Attiecīgajā periodā krājumi ir palielinājušies par 44 %, sasniedzot aptuveni 9 % no gada ražošanas apjoma. Šī situācija negatīvi ietekmē izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālo stāvokli.

                     (767)

                        China National Tire Group un Pirelli apgalvoja, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja analizēt ne tikai ražošanas nozari kopumā, bet arī atšķirību starp jaunām un atjaunotām riepām vai starp dažādām līmeņu kategorijām. Minētās personas apgalvoja, ka saskaņā ar sūdzību krājumu palielinājuma attiecībā uz 1. un 2. līmeņa riepām nav bijis. Tieši pretēji – laikposmā no 2013. gada līdz 2016. gadam 1. un 2. līmeņa krājumi samazinājušies par attiecīgi 15 % un 21 %. Turpretī sūdzības iesniedzējs bija norādījis, ka 3. līmeņa riepu krājumi palielinājušies par 17 %. Minētās personas uzskata, ka krājumu palielinājums attiecas tikai uz riepu atjaunošanas nozari. Turklāt krājumu svārstības var būt skaidrojamas ar dažādiem faktoriem. Piemēram, krājumu palielināšanos var izraisīt pārdošanas apjoma palielināšana, pamatojoties uz plānotiem pasūtījumiem. Konkrēti Prometeon Tyre Group S.r.l. reģistrēja krājumu palielināšanos vairāku iemeslu dēļ, kas visi bija saistīti ar Eiropas ekonomikas krīzi. Riepu ražošana ir cieši saistīta ar pārvadājumiem, savukārt pārvadājumi ir galvenokārt atkarīgi no tirdzniecības kopumā. Tirdzniecības krīze izraisa pārvadājumu apjoma samazināšanos, kas loģiski nozīmē, ka samazinās riepu pārdošanas apjoms.

                     (768)

                     Vispirms Komisija norādīja, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu palielināšanās notikusi laikā no 2016. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tas nozīmē, ka tā nebija tieši saistīta ar 2011. gada finanšu krīzi. Turklāt skaitļi, uz kuriem atsaucās ieinteresētās personas, attiecās tikai uz sūdzības iesniedzēju un neatspoguļoja izlasē iekļauto Savienības ražotāju stāvokli. Tas nozīmē, ka secinājumus, kas izdarīti, pamatojoties uz minētajiem skaitļiem, nevar uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozari šīs izmeklēšanas nolūkos. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts.

               4.2.2.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (769)

                     Sākotnējā posmā rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu tika noteikta saskaņā ar 692. un 693. apsvērumā aprakstīto metodiku.

                     (770)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        15. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 15,6 %

                                 16,7 %

                                 15,2 %

                                 13,7 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    107

                                    98

                                    88

                                 Naudas plūsma (milj. EUR)

                                 309

                                 312

                                 292

                                 272

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    101

                                    94

                                    88

                                 Ieguldījumi (milj. EUR)

                                 86

                                 63

                                 59

                                 65

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    73

                                    69

                                    76

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                 21,0 %

                                 21,7 %

                                 19,3 %

                                 17,6 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    103

                                    92

                                    84

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (771)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

                     (772)

                     Vispārējā rentabilitāte samazinājās no 15,6 % 2014. gadā līdz 13,7 % izmeklēšanas periodā. Tas tika aprēķināts, pamatojoties uz katra līmeņa īpatsvaru pārdošanas apjomā, kā paskaidrots 692. un 693. apsvērumā. Rentabilitātes samazināšanās par 1,9 procentpunktiem izriet no cenu samazināšanās (– 8 %), kas noritēja straujāk nekā izmaksu samazināšanās (– 6 %).

                     (773)

                     Vispārējo rentabilitāti ietekmē 1. līmeņa rentabilitāte, savukārt vienīgi 3. līmenis izmeklēšanas periodā sāka radīt zaudējumus. Turklāt arī nosacītā visas Savienības nozares rentabilitātes tendence piedzīvo lejupslīdi.

                     (774)

                     Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence rāda samazinājumu par 12 %.

                     (775)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Attiecīgajā periodā ienākumiem no ieguldījumiem bija tendence samazināties, proti, no 21,0 % līdz 17,6 %.

                     (776)

                     Galīgajā posmā, ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes par svēruma metodiku (694.–717. apsvērums), tika attiecīgi pārskatīta nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma).

                     (777)

                     Kā redzams tālāk 16. tabulā, arī piemērojot pārskatīto svērumu, secinājumi, kas izdarīti, pamatojoties uz tendencēm sākotnējā posmā, paliek spēkā attiecībā uz visiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, kuri analizēti kopumā.

                        16. tabula

                        Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Peļņas norma, kas norādīta 15. tabulā (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 15,6

                                 16,7

                                 15,2

                                 13,7

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    106,9

                                    97,7

                                    88,1

                                 Peļņas norma, piemērojot pārskatīto metodiku (694.–717. apsvērums) (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 15,4

                                 16,9

                                 15,3

                                 13,7

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    109,5

                                    99,5

                                    88,6

                     (778)

                     Tika veikta atsevišķa trīs līmeņu analīze, pamatojoties uz aprakstīto metodiku.

                     (779)

                     Attiecīgajā periodā 1. līmeņa rentabilitāte svārstījās. Tā palielinājās no 17,9 % 2014. gadā līdz 21,8 % 2015. gadā, bet izmeklēšanas periodā tā pazeminājās nedaudz zem 2014. gada līmeņa, proti, līdz 17,5 %. Tas ir daļēji izskaidrojams ar ražošanas izmaksu un cenu izmaiņām, jo 2015. gadā, salīdzinot ar pārdošanas cenām, ražošanas izmaksas samazinājās vairāk.

                     (780)

                     Neto naudas plūsma 1. līmenī saglabājās stabila, bet ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās no 26,0 % līdz 24,3 %.

                        17. tabula

                        1. līmenis: rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 17,9 %

                                 21,8 %

                                 18,9 %

                                 17,5 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    122

                                    106

                                    98

                                 Naudas plūsma (milj. EUR)

                                 191

                                 218

                                 199

                                 192

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    113

                                    104

                                    100

                                 Ieguldījumi (milj. EUR)

                                 54

                                 36

                                 35

                                 38

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    68

                                    65

                                    72

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                 26,0 %

                                 29,3 %

                                 25,0 %

                                 24,3 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    112

                                    96

                                    93

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (781)

                     Rentabilitāte 2. līmenī attiecīgajā periodā samazinājās par 2,6 procentpunktiem (no 17,9 % 2014. gadā līdz 15,3 % izmeklēšanas periodā).

                     (782)

                     Neto naudas plūsma 2. līmenī būtiski samazinājās (par 22 %), bet ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās no 20,4 % līdz 16,2 %.

                        18. tabula

                        2. līmenis: rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 17,9 %

                                 16,7 %

                                 16,0 %

                                 15,3 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    93

                                    90

                                    86

                                 Naudas plūsma (milj. EUR)

                                 88

                                 76

                                 65

                                 69

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    86

                                    74

                                    78

                                 Ieguldījumi (milj. EUR)

                                 18

                                 16

                                 15

                                 17

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    92

                                    84

                                    97

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                 20,4 %

                                 21,4 %

                                 20,1 %

                                 16,2 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    105

                                    98

                                    79

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (783)

                     3. līmenis izmeklēšanas periodā rada zaudējumus (– 0,4 %). Zaudējumi bija īpaši izteikti maziem un vidējiem uzņēmumiem (– 6,1 % izmeklēšanas periodā). 3. līmenī lielo uzņēmumu rentabilitāte laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās uz pusi, proti, no 10 % līdz 4,8 %.

                     (784)

                     Neto naudas plūsma 3. līmenī būtiski samazinājās (par 62 %), bet ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās no 7,6 % līdz 2,5 %.

                        19. tabula

                        3. līmenis: rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 6,1 %

                                 0,6 %

                                 2,7 %

                                 – 0,4 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    10

                                    45

                                    – 7

                                 Naudas plūsma (milj. EUR)

                                 28

                                 17

                                 26

                                 11

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    62

                                    93

                                    38

                                 Ieguldījumi (milj. EUR)

                                 14

                                 10

                                 10

                                 10

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    69

                                    66

                                    66

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                 7,6 %

                                 0,2 %

                                 4,8 %

                                 2,5 %

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    2

                                    62

                                    33

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (785)

                     Galīgajā posmā, ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes par svēruma metodiku (694.–717. apsvērums), tika attiecīgi pārskatīta nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte 3. līmenim (% no pārdošanas apgrozījuma).

                     (786)

                     Kā redzams tālāk 20. tabulā, arī piemērojot pārskatīto svērumu, secinājumi, kas izdarīti, pamatojoties uz tendencēm sākotnējā posmā, attiecībā uz 3. līmeni paliek spēkā.

                        20. tabula

                        Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte 3. līmenim (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Peļņas norma, kas norādīta 18. tabulā (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 6,1

                                 0,6

                                 2,7

                                 – 0,4

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    10

                                    45

                                    – 7

                                 Peļņas norma, piemērojot pārskatīto svērumu (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 5,9

                                 0,5

                                 2,7

                                 – 0,7

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    9

                                    45

                                    – 12

                     (787)

                     Attiecībā uz ieguldījumiem China National Tire Group un Pirelli apgalvoja, ka izmeklēšanā konstatētie skaitļi ir pretrunā sūdzības iesniedzēja norādītajiem skaitļiem. Giti Group apgalvoja, ka visas Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ir novērtētā pārāk zemu, jo Komisija neprasmīgi koriģējusi izlasē iekļauto Savienības ražotāju datus, lai palielinātu 3. līmeņa datu nozīmīgumu. Giti Group arī apgalvoja, ka vienīgais ražošanas nozares segments, kurā peļņas normas pasliktinājušās (un bijušas zemas), bijis 3. līmeņa segments. Tomēr šis tirgus segments veidoja tikai 20 % no kopējā pārdošanas/patēriņa apjoma Savienībā. China National Tire Group un Pirelli uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare kopumā ir ļoti rentabla, ar izteikti pozitīvu bilanci 1. līmeņa segmentā un pozitīvu bilanci 2. līmeņa segmentā.

                     (788)

                     Attiecībā uz piezīmi par rentabilitātes aprēķina metodiku Komisija 691.–717. apsvērumā izskaidroja metodiku, ko piemēroja mikroekonomisko rādītāju svēruma noteikšanai, lai atspoguļotu Savienības ražotāju reālo ekonomisko stāvokli. Komisija arī norādīja, ka visos līmeņos rentabilitāte pasliktinājās no 2014. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām un ka absolūtie rentabilitātes skaitļi ir jāskata saistībā ar Komisijas konstatējumiem par līmeņu savstarpējo saistību. Tāpēc Komisija noraidīja minētos apgalvojumus.

               4.3.   Līmeņu saistība

                     (789)

                     Autobusiem un kravas automobiļiem paredzēto riepu Savienības tirgu smagi skāra ekonomikas krīze. Tā kā riepu patēriņš ir cieši saistīts ar jaunu transportlīdzekļu iegādi un transportlīdzekļu parku nobraukuma kilometriem, tas ir ļoti atkarīgs no vispārējās saimnieciskās darbības. Riepu pārdošanas apjomu tiešā veidā ietekmē izmaiņas saimnieciskajā darbībā un jo īpaši kravu autopārvadājumu apjoms. Periodā, kad kravas automobiļi tiek izmantoti mazāk, samazinās arī vajadzība pēc jaunu kravas automobiļu iegādes un kravas automobiļu riepu nomaiņas, tāpēc riepu tirgu skar lejupslīde.

                     (790)

                     Pēc ekonomikas krīzes beigām pieprasījuma jomā ir notikušas strukturālas izmaiņas, proti, pāreja no augstākas kvalitātes riepām uz zemākas kvalitātes riepām, un lēmumu par iegādi bieži nosaka cena. Šajā kontekstā Savienības tirgus pārveidi ir būtiski ietekmējuši lētu importētu riepu piedāvājumi un atsevišķu transportlīdzekļu parku vadītāju sniegtā priekšroka lētākām riepām.

                     (791)

                     Tā kā riepu atjaunotāji saskaras ar lielu spiedienu, ražotņu un darbnīcu slēgšana ir kļuvusi par arvien biežāk novērojamu parādību, kā minēts 741. apsvērumā. Vietējas infrastruktūras trūkuma dēļ nolietotu augstas kvalitātes riepu atjaunošana kļūst mazāk iespējama. Tā rezultātā augstas kvalitātes vairākkārt atjaunojamu riepu iegāde vairs nav tik pievilcīgs risinājums. Ņemot vērā šīs norises, kā arī saskaroties ar lētu 3. līmeņa riepu importu, kas veido lielāko daļu Ķīnas importa apjoma, jaunu riepu ražotājiem Savienībā nav citas izvēles kā vien stiprināt savu klātbūtni 3. līmenī.

                     (792)

                     Visbeidzot, ir skaidri novērojama arī konkurence starp segmentiem, ņemot vērā zemāko līmeņu cenu ietekmi uz augstākā līmeņa cenām. Lētie importa ražojumi Savienībā ir ietekmējuši 1. līmeņa riepu cenas. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šī ietekme ir bijusi vēl pamanāmāka reģionos, kur 3. līmeņa riepas bija izplatītākas (t. i., šajos apvidos 1. līmeņa riepu cena parasti bija zemāka nekā citos Savienības apvidos, izceļot 3. līmeņa riepu radītās konkurences ietekmi uz 1. līmeņa riepām).

                     (793)

                     Tas nozīmē, ka uzņēmēji, šķiet, daļu no saviem pirkumiem ir novirzījuši no 1. vai 2. līmeņa riepām uz 3. līmeņa riepām, kas liecina, ka konkurence notiek dažādos segmentos.

                     (794)

                     Turpmāk sniegtajā tabulā ir parādīts līmeņu īpatsvars Savienības patēriņā 2012. un 2016. gadā. Šajā periodā Savienības patēriņš pieauga par aptuveni 3,8 miljoniem gab., un vairāk nekā 90 % šā pieauguma attiecās uz 3. līmeni (aptuveni 3,6 miljoni gab.). Tā rezultātā 3. līmeņa relatīvā nozīme mainījās, šā līmeņa īpatsvaram Savienības kopējā patēriņā palielinoties no 27 % līdz 39 %.

                        21. tabula

                        Savienības patēriņa sadalījums atbilstoši līmenim 2012. un 2016. gadā

                                 2012

                                 2016

                                 Patēriņš Savienībā

                                 17 684 000

                                 21 452 278

                                 1. līmenis

                                 46 %

                                 37 %

                                 2. līmenis

                                 27 %

                                 24 %

                                 3. līmenis

                                 27 %

                                 39 %

                                    Avots: ETRMA un Eurostat Comext.

                     (795)

                     Pamatojoties uz apkopoto informāciju, Komisija secināja, ka pagātnē 1. līmeņa riepas noteica cenu atskaites punktu attiecībā uz pārējiem līmeņiem. Galvenie Savienības ražotāji bija koncentrēti 1. un 2. līmenī, kuru ietvaros riepas tika/tiek ražotas tā, lai tām būtu ilgs aprites cikls un lai tās varētu atjaunot. Tas attaisnoja ievērojami augstākas cenas (un peļņas normas) par 1. un 2. līmeņa riepu sagaidāmajiem augstajiem veiktspējas rādītājiem. Patērētāji novērtēja šīs fizikālās un veiktspējas īpašības un bija gatavi par tām maksāt augstākas cenas. Tomēr Komisijas rīcībā esošā informācija parādīja, ka iepriekšminētā cenu noteikšanas tendence ir mainījusies un ir sācies “apvērstas kaskādes efekts”, 3. līmeņa cenām ietekmējot 1. līmeni. Vērts pieminēt, ka lielākā daļa lēto importa ražojumu ir saistīti ar 3. līmeni, kurā izmeklēšanas periodā Savienības ražotāji cieta zaudējumus.

                     (796)

                     Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secināja, ka starp līmeņiem pastāv simbiotiska saikne, cenu spiedienam uz 3. līmeni ietekmējot arī citu līmeņu cenas.

                     (797)

                     Interesētās personas kopumā piekrita tirgus iedalījumam trīs līmeņos. Kā aprakstīts 86.–91. apsvērumā, Savienības tirgū zīmoli bija klasificēti vienā no trim līmeņiem. Riepas visos trīs līmeņos pārdotas pārsvarā ar vienu un to pašu pārdošanas kanālu starpniecību.

                     (798)

                     Vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja konstatējumus par līmeņu savstarpējo saistību. Komisija informāciju par šo jautājumu apkopoja lietas piezīmē par saistību starp jaunām un atjaunotām riepām un starp līmeņiem (121).

                     (799)

                        CRIA un CCCMC apgalvoja, ka pieņēmums, ka cenas 3. līmenī ietekmēja cenu noteikšanu 1. un 2. līmenī (792. un 796. apsvērums), ir nepamatots un ka Komisija nav norādījusi šādas varbūtējās ietekmes cēloni. Pat ja pieņem, ka iepriekšminētie konstatējumi atbilst patiesībai, neviens no tiem nepamato secinājumu, ka cenas 3. līmenī ietekmētu cenu noteikšanu 1. un 2. līmenī. Minētās personas arī apgalvoja, ka viens no riepu cenas noteicošiem faktoriem ir izejvielu izmaksas un ka tas, ka dažādie segmenti savstarpēji konkurē, neatbilst patiesībai. Tās bija pārliecinātas, ka Komisija vienkārši piemin “zemāko līmeņu cenu ietekmi uz augstākā līmeņa cenām” (792. apsvērums), atsaukdamās uz sūdzības iesniedzēju, bet nesniegdama nekādus pamatojošus pierādījumus. Giti Group apgalvoja, ka Komisijas izvirzītā “apvērstās kaskādes” teorija nav pamatota ar reģistrētajiem faktiem (un patiesībā ir pretrunā tiem). Šajā sakarā Giti Group arī atgādināja, ka sūdzībā ir norādīts: “Dalībnieki, cenu noteikšana, konkurence un stratēģijas katrā segmentā būtiski atšķiras, un faktors, kam ir izšķiroša nozīme vienā segmentā, var būt nebūtisks citā segmentā. Lai gan ir iespējama tieša konkurence starp segmentu galējām jomām, konkurenci starp segmentiem pārsvarā rada stratēģiskā izvēle starp kvalitāti un cenu” (122).

                     (800)

                     Kā minēts 637. apsvērumā, Komisija sagatavoja lietas piezīmi, kurā bija izklāstīts, uz kāda pamata ir secināts, ka līmeņi ir savstarpēji saistīti. Šā secinājuma pamatā bija vairāki elementi. Pirmais elements ir fakts, ka konkurence starp līmeņiem notiek brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par pirkumu. Tad pircējam ir iespēja izvēlēties

                                 —

                                 1. līmeņa riepu, ko raksturo lielāka izturība, jaunākā tehnoloģija un vislabākā veiktspēja, par augstāku sākotnējo cenu vai

                                 —

                                 2. līmeņa riepu, ko bieži ir ražojis premium riepu ražotājs, ar lielāku izturību nekā 3. līmeņa zīmoliem un zemākām izmaksām nekā premium zīmoliem, un par augstāku sākotnējo cenu nekā 3. līmeņa riepām, vai

                                 —

                                 3. līmeņa riepu, kam ir viszemākās tūlītējās izmaksas, bet vienlaikus arī vismazākā izturība un viszemākā veiktspēja.

                     (801)

                     Šis lēmums, to izsakot cenās, noved pie divējādas analīzes – tūlītējais maksājums un kopējās izmaksas uz vienu riepu. Attiecībā uz tūlītējo maksājumu – 1. līmeņa riepas ir vienīgās riepas, kas ir saistītas ar lielākiem ieguldījumiem. Tomēr, ja par pamatu izmanto vienas riepas izmaksas uz vienu kilometru, tad tām ir vismazākās izmaksas. Šīs mainīgās vērtības ir pilnīgi pretējas 3. līmeņa riepām, attiecībā uz kurām tiešais maksājums ir vismazākais, bet riepas izmaksas uz vienu kilometru ir vislielākās (123).

                     (802)

                     Otrais elements, kam bija izšķiroša nozīme, bija vieni un tie paši pārdošanas kanāli, kuros dažādo līmeņu riepas parasti tiek izliktas pārdošanai visas kopā, tādējādi veicinot līmeņu savstarpējās saistības dinamiku (124).

                     (803)

                     Komisija arī norādīja, ka apgalvojums par izejvielu izmaksām nav pamatots ar pierādījumiem.

                     (804)

                     Komisija norādīja uz dažādo līmeņu pārdošanas apjomu attīstību Savienībā, šajā sakarā atsaucoties uz tabulu, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas (Prometeon/Pirelli). Tabulas nosaukums bija “Aplēses par pārdošanas apjoma izmaiņu dinamiku Savienībā Savienības ražotājiem, kas bija ETRMA locekļi”. CRIA un CCCMC apgalvoja, ka šie skaitļi atšķiras no Komisijas noteiktā Savienības pārdošanas apjoma. Komisija pārbaudīja šo apgalvojumu un prasīja paskaidrojumu ETRMA. ETRMA paskaidroja, ka datu apzīmējums iesniegtajā tabulā ir kļūdains. Dati iesniegtajā tabulā faktiski attiecas uz sekundārā jaunu riepu tirgus attīstību Savienībā (22. tabula). Kā liecina minētie dati, bija vērojama acīmredzama un strauji augoša Savienības ražotāju interese par tirgus zemāko cenu, proti, 3. līmeņa, segmentu.

                        22. tabula

                        Aplēstā sekundārā jaunu riepu tirgus attīstība Savienībā

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 aplēse par 2018. g.

                                 1. līmenis + 2. līmenis (miljonos)

                                 8,7

                                 9,0

                                 9,1

                                 9,0

                                 9,2

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    103

                                    105

                                    103

                                    106

                                 3. līmenis (miljonos)

                                 3,6

                                 4,0

                                 5,0

                                 5,4

                                 5,5

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    111

                                    139

                                    150

                                    153

                                    ETRMA ražotāju īpatsvars 3. līmeņa segmentā

                                 12,5 %

                                 12,4 %

                                 13,1 %

                                 14,1 %

                                 18,9 %

                                    Avots: Prometeon Tyre Group un Pirelli (Prezentācija, ko 2018. gada 9. aprīļa uzklausīšanā sniedza Prometeon Tyre Group un Pirelli (lietas reģistrācijas sistēmas numurs: t18.007993)).

                     (805)

                     Kā redzams tabulā iepriekš, aplēstais 3. līmeņa jauno riepu pārdošanas apjoms 2018. gadā palielināsies par vairāk nekā 53 % salīdzinājumā ar tā līmeni 2014. gadā, savukārt 1. un 2. līmeņa riepu pārdošanas apjoms būs līdzīgs kā iepriekš, un ir paredzams, ka salīdzinājumā ar 2014. gadu tas būs palielinājies tikai par 6 %. Šī izmaiņu dinamika ir jāskata, ņemot vērā to, ka krasi palielinājās 3. līmeņa konkurence, ko radīja ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam, kā arī finansiāli neilgtspējīgo rentabilitāti 3. līmenī attiecīgā ražojuma ražotājiem Savienībā.

                     (806)

                     Komisija atzīmēja, ka šī sekundārā tirgus pārvirze Savienībā ir ietekmējusi Savienības ražotājus, kuri būtu guvuši daudz lielāku peļņu 1. un 2. līmenī. To var saprast tikai tad, ja ņem vērā 635. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos izklāstītos iemeslus, proti, tas tika darīts, lai pasargātu galveno vērtību veidojošo faktoru augstākajiem līmeņiem, atšķirot 1. un 2. līmeņa pārdošanas apjomu Savienībā no 1. un 2. līmeņa importa no attiecīgās valsts. Pārdošanas apjomu palielināšanās 3. līmenī, kas nes zemu peļņu, un tādējādi arī konkurences palielināšanās 3. līmeņa tirdzniecības segmentā uzskatāmi apliecina, ka Savienības ražotāji, kas ražoja attiecīgo ražojumu, izjuta spiedienu, ko radīja “apvērstās kaskādes efekts” uz tirdzniecību 1. un 2. līmenī, gan izmeklēšanas periodā, gan pirms tam, un ka šis spiediens vēl vairāk palielināsies pēc izmeklēšanas perioda.

                     (807)

                        CRIA un CCCMC norādīja, ka Komisija bija apgalvojusi, ka nolietotu augstas kvalitātes riepu atjaunošana kļuvusi mazāk iespējama (791. apsvērums), taču nebija sniegusi skaitļus, kas pamatotu šādu apgalvojumu.

                     (808)

                     Komisija uzskatīja, ka tas, ka, iespējams, notikusi riepu atjaunotāju ražotņu un darbnīcu slēgšana, nenozīmē, ka ir mazāk iespēju atjaunot nolietotas augstas kvalitātes riepas, jo pieprasījums pēc šādām augstas kvalitātes riepām samazinājās pēc ekonomikas krīzes (789. apsvērums).

                     (809)

                        CRIA un CCCMC prasīja, lai Komisija izpaustu pārdošanas rādītājus par 1. līmeņa riepām un faktisko atjaunošanas jaudu, lai varētu novērtēt, cik lielā mērā reāli samazinājās atjaunošanas rūpnīcu pieejamība, ņemot vērā 1. līmeņa riepu pārdošanas apjoma samazināšanos. Giti Group norādīja, ka Komisija nav sniegusi datus par katra līmeņa tirgus daļu, lai gan tā būtu nepieciešama informācija, lai varētu pārbaudīt, vai Komisijas izvirzītā “apvērstās kaskādes” teorija ir pamatota ar faktiem. Šī teorija tika pamatota ar pieņēmumu, ka lēts 3. līmeņa riepu imports radījis cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem 2. līmenī (un 1. līmenī), kā ietekmē tie zaudējuši noteiktu tirgus daļu. Tomēr, ja dati par katra līmeņa tirgus daļu liecinātu, ka Savienības 1. līmeņa un/vai 2. līmeņa riepu ražotājiem faktiski izdevies saglabāt (vai pat palielināt) savu tirgus daļu, tas pilnīgi atspēkotu šo teoriju. Giti Group nav skaidrs, vai Komisija ir izvēlējusies neizpaust informāciju par tirgus daļu, vai arī šāda informācija vienkārši nav apkopota. Katrā ziņā Giti Group aicināja Komisiju izpaust (un vajadzības gadījumā apkopot) šo informāciju, lai varētu pārbaudīt, vai Komisijas izvirzītā “apvērstās kaskādes” teorija atbilst patiesībai. Turklāt Giti Group pieprasīja, lai tiktu analizēti makrorādītāji par katru līmeni.

                     (810)

                     Komisija 697. apsvērumā paskaidroja, ka bijis lietderīgi analizēt Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli kopumā. Visos līmeņos bijis ražošanas jauda, ražošana un imports. 3. līmenis, kurā bijis vislielākais Ķīnas importa apjoms, pasliktinājis visas ražošanas nozares rādītājus kopumā. Ķīnas subsidētās cenas izmeklēšanas periodā būtiski samazinājušas Savienības ražošanas nozares cenas visos līmeņos. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vispārējie rādītāji pasliktinājās. Dažas ražotnes, kurās ražoja dažādu līmeņu riepas, bija jāslēdz (125), un daudziem riepu atjaunotājiem nācās pārtraukt ražošanu. Komisija konstatēja, ka ražošanu bija pārtraukuši vismaz 85 MVU, kā rezultātā samazinājās atjaunošanas jauda, kā paskaidrots 791. apsvērumā. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

                     (811)

                        CRIA un CCCMC apgalvoja, ka ir grūti saprast Komisijas apgalvojumu, ka “jaunu riepu ražotājiem Savienībā nav citas izvēles kā vien stiprināt savu klātbūtni 3. līmenī” (791. apsvērums), jo Komisija pati bija skaidrojusi, ka visi integrētie riepu atjaunotāji (tātad jaunu riepu ražotāji, kuri arī veic riepu atjaunošanu) ir daļa no 2. līmeņa (90. apsvērums). Līdzīgus apgalvojumus minētās personas atkārtoti izteica pēc galīgās informācijas izpaušanas.

                     (812)

                     Komisija norādīja, ka piezīmē par jaunu un atjaunotu riepu klasificēšanu atbilstoši zīmoliem daži Savienības jaunu riepu ražotāju zīmoli bija klasificēti 3. līmenī. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (813)

                     Komisija norādīja, ka “Komisijas rīcībā esošā informācija parādīja”, ka cenu noteikšanas tendence ir mainījusies un ir sācies “apvērstas kaskādes efekts”, 3. līmeņa cenām ietekmējot 1. līmeņa cenas (795. apsvērums). CRIA un CCCMC prasīja, lai šī informācija tiktu darīta pieejama ieinteresētajām personām.

                     (814)

                     Komisija uzskatīja, ka līmeņu savstarpējā saistība ietver arī loģisko pamatojumu cenu noteikšanai pa līmeņiem. Savienības jauno riepu ražotāji, kas ievēroja vairākzīmolu stratēģiju, faktiski norādīja, ka cenu izmaiņas vienā līmenī neizbēgami nozīmē cenas korekciju kopējā portfelī, un viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem sniedza pamatotu skaidrojumu. Komisija ņēma vērā visus minētos elementus, kad izdarīja secinājumus par cenu spiedienu uz līmeņiem, un tie tika darīti zināmi ieinteresētajām personām (126). Tāpēc Komisija noraidīja CRIA un CCCMC prasību.

                     (815)

                     Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 1., 2. un 3. līmeņa rentabilitātes izmaiņu dinamikai nav sakara ar līmeņu savstarpējo saistību. Tās norādīja, ka Savienības 1. līmeņa riepu ražotāju rentabilitāte izmeklēšanas periodā (17,5 % līmenī) bijusi augstāka nekā mērķa rentabilitāte (proti, rentabilitāte, kādu varēja paredzēt, ja nebūtu subsidētā importa), ko paralēlajā antidempinga izmeklēšanā sākotnēji noteikusi Komisija (15,6 % līmenī) (kā aprakstīts 770. apsvērumā, rentabilitāte tikmēr tika koriģēta 15,4 % līmenī). Arī Savienības 2. līmeņa riepu ražotāju rentabilitāte izmeklēšanas periodā (15,3 % līmenī) būtībā bija tāda pati kā mērķa rentabilitāte. Turklāt, ja Savienības 1. un 2. līmeņa riepu ražotāju rentabilitāti (netieši) ietekmētu lētais 3. līmeņa imports, līdzīgu rentabilitātes izmaiņu dinamiku varētu gaidīt arī attiecībā uz Savienības 3. līmeņa riepu ražotājiem.

                     (816)

                     Komisija uzskatīja, ka tas tā nav. Lai gan 2015. gadā 3. līmeņa rentabilitāte samazinājās no 6,1 % līdz 0,6 % (kā aprakstīts 785. apsvērumā, pēc informācijas izpaušanas rentabilitāte tika koriģēta no 5,9 % līdz 0,5 %), laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam 1. līmeņa riepu ražotāju rentabilitāte faktiski palielinājās no 17,9 % līdz 21,8 %. Turpretī, lai gan 1. un 2. līmeņa rentabilitāte laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam samazinājās, 3. līmeņa riepu ražotāju rentabilitāte tajā pašā laikposmā četrkāršojās no 0,5 % līdz 2,7 %. Rezumējot – minētās personas apgalvo, ka nebija saistības starp 3. līmeņa rentabilitātes izmaiņu dinamiku un 1. un 2. līmeņa izmaiņu dinamiku.

                     (817)

                     Komisija arī norādīja, ka vienīgais laikposms, kad rentabilitātes izmaiņu dinamikas rādītāji bijuši savstarpēji saistīti, bijis laikā no 2016. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr nelielo rentabilitātes palielinājumu izmeklēšanas periodā var izskaidrot ar izejvielu izmaksu strauju palielinājumu, kas vēl nav izpaudies kā pārdošanas cenu palielinājums. Attiecībā uz pārdošanas cenu izmaiņu dinamiku, pat ja bija taisnība, ka informācijas dokumentā norādītie dati liecina par pārdošanas cenu samazinājumu par 9 % (1. līmenim) un 12 % (2. līmenim) attiecīgajā periodā. šo samazinājuma tendenci nevar sasaistīt ar 3. līmeņa importu no Ķīnas turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. Pirmkārt, kā Komisija bija atzinusi citās informācijas dokumenta sadaļās, bet, šķiet, bija to ignorējusi, izstrādājot savu “apvērstās kaskādes” teoriju, ražošanas izmaksas (izejvielu cenu samazinājuma iespaidā) izmeklēšanas periodā samazinājās. Attiecībā uz 1. līmeni ražošanas izmaksas samazinājās par 9 %, un par tieši tādu pašu procentuālo daļu samazinājās arī pārdošanas cenas. Arī attiecībā uz 2. līmeni ražošanas izmaksas samazinājās par 9 %. Proti, minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenu samazinājums, ko novēroja Komisija, bija pilnīgi (attiecībā uz 1. līmeni) un par 75 % (attiecībā uz 2. līmeni) izskaidrojams ar ražošanas izmaksu cenu samazinājumu. Tās apgalvo, ka par to nepārprotami liecina arī fakts, ka, tiklīdz notika ražošanas cenu palielinājums no 2016. gada līdz izmeklēšanas periodam, palielinājās arī pārdošanas cenas. Otrkārt, Savienības tirgū notika pāreja uz mazākām riepām. Vienības cena mazākām riepām ir zemāka nekā lielākām riepām, un ar to ir daļēji izskaidrojams pārdošanas cenu samazinājums attiecīgajā periodā. Minētās ieinteresētās personas apgalvo, ka Komisija šo tendenci nav ņēmusi vērā izmeklēšanā.

                     (818)

                     Komisija uzskatīja, ka saistības neesību starp rentabilitātes izmaiņu dinamiku dažādajos līmeņos var izskaidrot ar to, kā tika pieņemti iegādes lēmumi. Pastāv laika nobīde, ņemot vērā attiecīgā ražojuma veidu un lietotājam pieejamo iespēju klāstu atkarībā no konkrētās situācijas. Lietotājam pieejamo iespēju klāsts patiešām ir atkarīgs no tā, vai viņam ir riepa un, ja ir, vai to var atjaunot, kā arī no pieejamo iespēju relatīvās cenas un citiem apstākļiem. Piemēram, ja lietotājam ir jāiegādājas riepa, viņš, iespējams, lēmumu pieņems, pamatojoties uz visu pieejamo iespēju klāstu. Tomēr, ja lietotājam jau ir atjaunojama riepa, tad viņa esošās riepas atjaunošanas izmaksas, iespējams, konkurēs ar jaunas 3. līmeņa riepas iegādes izmaksām, atskaitot no karkasa pārdošanas gūto ienākumu.

                     (819)

                     Turklāt Komisijas apkopotā informācija par dažādiem riepu izmēriem, ko tirgoja Savienības tirgū attiecīgajā periodā, nepamatoja argumentu, ka cenas un izmaksas bijušas zemākas tāpēc, ka tirgū bijis salīdzinoši vairāk mazāku riepu (127). Dati patiešām liecināja, ka produktu klāsts tirgū bijis stabils un ka produktu klāstā joprojām dominējuši pamatizmēri. Turklāt par šādu ražojuma vidējā izmēra samazinājumu neliecina Eurostat dati par Ķīnas importu, kuri – gluži pretēji – atklāj, ka no Ķīnas importēto riepu svars laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājies par 3 %. Turpretī Komisija norādīja uz vispārējiem strukturālajiem pielāgojumiem, ko veikusi Savienības ražošanas nozare, lai samazinātu izmaksas, ņemot vērā ķēdes reakciju, kas ietekmēja dažādos līmeņus.

                     (820)

                     Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka bijis ievērojams importa apjoms (kura tirgus daļa bija 11,9 % – par vienu 1 % vairāk nekā 2014. gadā), kas realizēts par samazinātām cenām (attiecīgajā periodā vidējā importa cena samazinājās par 17 %). Arī šo personu cenu politika liecināja par to, ka minētais imports bijis vērsts uz 1. līmeņa un/vai 2. līmeņa tirgus segmentu. Imports no Turcijas, Taizemes, Japānas, Dienvidkorejas, kā arī no citām valstīm (izņemot Krieviju) ir pastāvīgi samazinājis Savienības ražotāju cenas 1. līmenī par 10–25 %. Giti Group apgalvoja, ka cenu samazinājumus 1. un 2. līmenī var būt izraisījis 1. un 2. līmeņa riepu imports no citām valstīm, nevis Ķīnas 3. līmeņa riepu cenu spiediens. Arī šāda situācija pilnīgi atspēkotu Komisijas teoriju. Minētā persona norādīja, ka jebkurā gadījumā, ja nav pārbaudīti 1. un 2. līmeņa riepu importa apjomi (un importa cenas) no citām valstīm, ir neiespējami noteikt, vai Komisijas teorija faktiski ir pareiza.

                     (821)

                     Attiecībā uz minēto apgalvojumu Komisija konstatēja, ka Giti Group ierosinātā analīze ir neprecīza, jo tajā uzskatīts, ka visi importētie ražojumi tieši pārdoti pirmajiem neatkarīgajiem klientiem Savienībā. Šādā teorijā netiek ņemts vērā, ka vidējās cenas var ietekmēt fakts, ka daļa šādas importētās produkcijas tiek pārdota ieinteresētām saistītām personām. Turklāt importa statistikā netika norādīta vidējā cena par katru līmeni, tāpēc Komisija nevarēja pārbaudīt importa cenas atbilstoši līmeņiem, kā prasīja Giti Group. Tāpēc ierosināto analīzi nevarēja veikt ar to informāciju, ko Komisija bija varējusi savākt iepriekš izmeklēšanā, vai ar informāciju, kas tika saņemta no ieinteresētajām personām un tika attiecīgi noraidīta.

                     (822)

                     Tāpēc Komisija noraidīja ieinteresēto personu izvirzītos apgalvojumus un apstiprināja savus sākotnējos konstatējumus.

               4.4.   Secinājums par kaitējumu

                     (823)

                     Kopā ņemot, kaitējuma rādītāji apliecina, ka Savienības nozare kopumā ir bijusi pakļauta intensīvam spiedienam. Izmeklēšanas periodā samazinājās ražošanas jauda, ieguldījumi un nodarbinātības rādītāji, un, neraugoties uz pārdošanas cenu samazināšanos, tika zaudēta ievērojama tirgus daļa. Tirgus daļu uz Savienības nozares rēķina neatkarīgi no segmentācijas pārņēma attiecīgo ražojumu importētāji, un no tā izrietēja vairāk nekā 4 200 darbvietu zaudējums. Rentabilitātes rādītājs attiecībā uz nozari kopumā ir aptuveni 14 %, tomēr laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam rentabilitāte samazinājās par 1,7 procentpunktiem, un laikā no 2015. gada līdz izmeklēšanas periodam – par 3,2 procentpunktiem. Turklāt arī nosacītā visas Savienības nozares rentabilitātes tendence piedzīvo lejupslīdi.

                     (824)

                     Tika arī noteikts, ka Ķīnas imports ievērojami samazina Savienības nozares cenas, kas savukārt liecināja par tiešu un būtisku ietekmi uz veiktspējas rādītāju pazemināšanos un jaudas, ražošanas, nodarbinātības un citu Savienības nozares kaitējuma rādītāju pasliktināšanos. Negatīvā tendence visvairāk ietekmēja 3. līmeni, kura ietvaros daudzi riepu atjaunotāji MVU izstājās no tirgus un nespēja gūt labumu no ekonomikas atveseļošanās nozarē, kuru galu galā pārņēma lētais imports. Jāatgādina, ka uzņēmumi, kas galvenokārt darbojas 3. līmenī, veido aptuveni 20 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Zaudējumi, kas ir skāruši 3. līmeni, nav ilgtspējīgi un apdraud visas Savienības riepu atjaunošanas nozares izdzīvošanu.

                     (825)

                     Turklāt cenu spiediens ietekmēja arī augstāko līmeņu cenas. Lēta, galvenokārt 3. līmeņa riepu, importa radītais augošais 3. līmeņa cenu spiediens ir izraisījis līdzīgu tendenci 2. līmenī, kura ietvaros pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 12 % un pat 1. līmeņa cenas bija jāsamazina par 9 %, lai saglabātu to konkurētspēju.

                     (826)

                     Ņemot vērā cenu saistību starp līmeņiem, pat 1. līmeni, kas bija uzrādījis vislabākos rezultātus, negatīvi ietekmēja iepriekšējā nodaļā aprakstītais apvērstas kaskādes cenu spiediens uz visiem trīs līmeņiem. Tas izraisīja rūpniecības lejupslīdi, vērtības zudumu visu trīs līmeņu piegādes ķēdē, kā arī Savienības tirgū pieejamo riepu kvalitātes pasliktināšanos. Turklāt intensīvai cenu konkurencei visos trīs līmeņos kā blakusefekts rodas negatīvas sekas jaudas izmantojuma jomā, izraisot krājumu palielināšanos nozarē un naudas plūsmas un ieguldījumu samazināšanos. Visbeidzot, riepu atjaunošanas nozares lejupslīde Savienībā ietekmē arī rentabilitāti, ko var panākt uzņēmumi, kas darbojas 1. un 2. līmenī.

                     (827)

                     Turklāt sūdzību iesniedzēji apgalvoja, ka pastāv kaitējuma padziļināšanās risks. Viņi pauda viedokli, ka citos importa un eksporta tirgos ir veikti daudzi pasākumi, kas varēja izraisīt tūlītēju tirdzniecības novirzīšanu. Turklāt tika norādīts, ka Savienības ražotāji ir apdraudēti to eksporta tirgos, jo dažas valstis, piemēram, Turcija, bija sākušas izmeklēšanu saistībā ar aizsardzības pasākumu noteikšanu. Kaitējuma padziļināšanās risks arī būtu saistīts ar milzīgiem jaudas pārpalikumiem ĶTR, kur neizmantotā jauda veido aptuveni 40 % no Ķīnas pašreizējā eksporta. Sūdzību iesniedzēji arī pauda bažas par strukturālo ietekmi uz ES riepu tirgu, jo būtu arvien grūtāk attaisnot papildu izmaksas saistībā ar augstas kvalitātes riepu iegādi, ja vairākkārtējas riepu atjaunošanas iespēja izzustu kopā ar riepu atjaunošanas nozari. Visbeidzot, sūdzību iesniedzēji prognozēja pastāvīgu ĶTR riepu kvalitātes uzlabošanos. Ja augstākas kvalitātes riepām no ĶTR būs ļauts konkurēt ar Savienības riepām par subsidētām cenām, Savienības riepu nozares peļņas normas samazināsies un tādējādi vājināsies tās iespēja veikt ieguldījumus un īstenot inovācijas. Tā rezultātā Savienības nozare, iespējams, būs spiesta izmantot zemākas kvalitātes riepas, un vajadzība pēc ieguldījumiem un pētniecības un izstrādes samazināsies, vēl vairāk ietekmējot šo riepu atjaunojamību.

                     (828)

                        Giti Group apgalvoja, ka riepu atjaunotāju darbības rādītāju uzlabošanās, iespējams, ir cieši saistīta ar izejvielu izmaksu palielināšanos, nevis ar pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu. Komisijai nebija pierādījumu par to, ka izejvielu izmaksu izmaiņas varētu būt saistāmas ar komercpasūtījumu palielināšanos, par ko ziņojuši riepu atjaunotāji. Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

                     (829)

                     Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti Komisija atzina no China National Tire Group saņemtās kritiskās piezīmes par to, ka 3. līmenis izmeklēšanas periodā radījis zaudējumus (– 0,7 %), savukārt 1. un 2. līmeņa rentabilitāte rakstāma ar divciparu skaitli. Tomēr Komisija nepiekrita secinājumam, ka šis rādītājs, kas atspoguļo rentabilitātes starpību atkarībā no līmeņiem, var atspēkot konstatējumu par būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei kopumā.

                     (830)

                     Visi būtiskie rādītāji liecina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums 3. līmenī. Papildus negatīvajai peļņas normai būtiski samazinājās nodarbinātība, jo īpaši riepu atjaunošanas segmentā. Cenas samazinājuma līmenis ir būtisks (31 %) 3. līmenī, kur arī Ķīnas konkurences ietekme uz apjomu ir vislielākā. Kā redzams 18. tabulā, Savienības ražotāji jaunu riepu pārdošanu ievērojamā apjomā un pastāvīgi (gadu no gada) pārvirza uz 3. līmeni. Saskaņā ar 18. tabulu pārdošanas apjoms Savienībā 2016. gadā 3. līmenī bija 5 miljoni riepu. Šī tendence turpinājās 2017. gadā. Attiecībā uz 2018. gadu tiek prognozēts, ka pārdošanas apjoma pārvirze uz 3. līmeni vēl palielināsies, tādējādi skaidri pierādot, ka tiek radīts spiediens uz Savienības ražotājiem 1. un 2. līmenī.

                     (831)

                     Šajā sakarā, kā minēts 4.3. sadaļā, Komisija apgalvoja, ka pastāv cieša līmeņu savstarpējā saistība ar “apvērstās kaskādes efektu”. Pretēji piezīmēm, kas saņemtas no daudzām ieinteresētajām personām, Savienības ražotāju ieskatā ir tikai viens riepu tirgus, kas ir iedalāms trīs līmeņos galvenokārt tādu iemeslu dēļ kā tirgvedības stratēģija un kvalitātes atšķirības. Tas nozīmē, ka Savienības ražotāji ņem vērā tendences visos trīs līmeņos. Tādējādi cenu un apjoma spiedienam 3. līmenī ir tieša ietekme arī uz pārējiem diviem līmeņiem, kā izklāstīts 798. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos. Turklāt patērētāji izvēlas riepas no visiem trim līmeņiem. Gatavību maksāt augstāku cenu viņi samēro ar paredzamo riepu kalpošanas ilgumu un saistītajām izmaksām. Attiecīgi ražotāju un patērētāju uzvedība apliecina, ka starp līmeņiem pastāv cieša savstarpēja saistība. No tā izriet, ka novērotā pārvirze uz 3. līmeņa riepām rada pastāvīgu spiedienu arī uz pārējiem diviem līmeņiem. Šajā sakarā Komisija arī norādīja, ka subsidētais imports pārsvarā skar 3. līmeni. Ņemot vērā līmeņu savstarpējo saistību un pieaugošo 3. līmeņa nozīmīgumu, Komisija uzskatīja, ka negatīvās tendences, kas jau novērotas attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā, tuvākajā nākotnē tikai turpināsies.

                     (832)

                     Kaitējuma turpmākas palielināšanās risku apliecina arī 13. piecgades plāns ķīmiskās un naftas ķīmiskās rūpniecības attīstībai Ķīnā, kura izvirzītais mērķis ir tehnoloģiskā inovācija, strukturāla korekcija un “zaļā” attīstība. Minētais plāns attiecas uz riepu rūpniecību, un Komisija ir konstatējusi ievērojamu skaitu subsīdiju. Tās pamato konstatējumu, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir strukturālas priekšrocības, lai virzītos augšup vērtības veidošanas ķēdē, pastāvīgi piekļūstot lētam finansējumam. Ja augstākas kvalitātes riepas no ĶTR arvien vairāk konkurēs ar Savienības riepām par subsidētam cenām, Savienības riepu nozares peļņas normas samazināsies un tādējādi vājināsies tās iespēja veikt ieguldījumus un īstenot inovācijas. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozare, iespējams, būs spiesta izmantot zemākas kvalitātes riepas un vajadzība pēc ieguldījumiem un pētniecības un izstrādes samazināsies, vēl vairāk ietekmējot šo riepu atjaunojamību, kā arī izraisot kaitējumu visiem trim līmeņiem.

                     (833)

                     Ņemot vērā radīto kaitējumu 3. līmenī un patlaban jūtamo “apvērstās kaskādes efektu” uz 2. un 1. līmeni, Komisija apstiprināja savu secinājumu, ka visai ražošanas nozarei kopumā ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.

                     (834)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības nozare kopumā ir bijusi pakļauta intensīvam spiedienam. Attiecīgajā periodā samazinājās ražošanas jauda, ieguldījumi un nodarbinātības rādītāji, un, lai gan pārdošanas cenas pastāvīgi samazinājās, tika zaudēta ievērojama tirgus daļa. Ķīnas imports ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas. Samazinājās arī visas Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, jo īpaši attiecīgā perioda beigās. Turklāt palielinājās visu veidu riepu krājumi, jo īpaši izmeklēšanas periodā, nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli. Daudzi riepas atjaunojošie MVU pārtrauca ražošanu un nevarēja gūt labumu no ekonomikas atveseļošanās. Komisija par nozīmīgiem uzskatīja arī dokumentus, kurus bija iesnieguši AIRP, Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk (attiecīgi Itālijas un Vācijas riepu atjaunotāju asociācija), Banden Plan Europa B.V. (Savienības riepu atjaunotājs) un Vipal Europe (protektoru piegādātājs) un kuros bija norādīts, ka pagaidu antidempinga pasākumu ieviešana jau radījusi pozitīvu stimulu nozarē. Proti, riepu atjaunotājiem vairākās Savienības dalībvalstīs kopš 2018. gada maija ir palielinājies pasūtījumu skaits, un viņi ir pārliecināti, ka šī optimistiskā tendence turpinātos, ja pagaidu antidempinga pasākumi kļūtu galīgi.

               5.   CĒLOŅSAKARĪBA

                     (835)

                     Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (836)

                     Komisija garantēja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kas nav saistīti ar subsidēto importu no attiecīgās valsts, nav attiecināts uz subsidēto importu. Šie faktori ir: imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rezultāti un izmaksu izmaiņas.

               5.1.   Subsidētā importa ietekme

                     (837)

                     Subsidētā importa no ĶTR cenas izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares noteiktajām cenām ar samazinājuma starpību 21 % apmērā, kā rezultātā samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un rentabilitāte (attiecīgi no 72,4 % līdz 67,1 % un no 15,4 % 2014. gadā līdz 13,7 % attiecīgajā periodā). Faktiski attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi nedaudz samazinājās, savukārt importa apjoms no ĶTR pieauga par 32 %, tādējādi aizpildot lielāko daļu Savienības patēriņa pieauguma.

                     (838)

                     Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu (– 5,3 procentpunktus) pārņēma imports no Ķīnas (+ 4,2 procentpunkti).

                     (839)

                     Kaitējuma rādītāju analīze 686.–784. apsvērumā liecina, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis un jo īpaši tās finansiālais stāvoklis ir pasliktinājies, un tas sakrīt ar subsidēta importa ieplūdumu no ĶTR lielos apjomos. Šo importa ražojumu cenas ir noteiktas zemākā līmenī nekā Savienības ražošanas nozares ražojumiem, un to spēcīgā spiediena dēļ cenas Savienības tirgū ir samazinājušās. Straujais importa apjoma pieaugums un konstatētais ievērojamais cenu samazinājums patiešām ir galvenie vērā ņemamie faktori šajā lietā.

                     (840)

                     Ķīnas eksportētājiem ir izdevies būtiski palielināt savu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Izmeklēšanas periodā lielākā daļa Ķīnas subsidētā importa kopējā apjoma koncentrējās 3. līmenī, spiežot vairākus šā līmeņa Savienības ražotājus, jo īpaši MVU, pamest tirgu. Turklāt Komisija konstatēja, ka šādi lieli apjomi par subsidētām cenām ietekmējuši cenu noteikšanu. Iepriekš cenu noteikšanu ietekmēja 1. līmenis, proti, 2. līmeņa cenas tika noteiktas attiecībā pret 1. līmeni un 3. līmeņa cenas – attiecībā pret 2. līmeni. Patlaban ir pretēji – 2. līmeņa cena tiek noteikta, pamatojoties uz 3. līmeni, un 1. līmeņa cena – uz 2. līmeni. Tā rezultātā pārdošanas cenas samazinājās visos līmeņos. Tādēļ Komisija secināja, ka straujais subsidētā importa pieaugums no ĶTR bijis noteicošais apstāklis, kas radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (841)

                     Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, kā Ķīnas riepu importa apjoms un cenu līmenis ir individuāli vai kopā būtiski ietekmējuši Savienības ražošanas nozari. Tās apgalvoja, ka, lai gan Ķīnas eksportētāju īstenotais imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājies par 1 124 101 vienību, arī patēriņš Savienībā palielinājies par 1 341 615 vienībām. Tādējādi Ķīnas importa par konkurējošām cenām palielinājums pats par sevi nevarēja kaitēt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam tirgū. Turklāt fakts, ka dažiem Savienības ražotājiem nācās pamest noteiktu tirgus segmentu un ka Savienības tirgū mainījās cenu noteikšana, nebūt nenozīmē, ka tieši Ķīnas imports ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Fakts, ka Ķīnas eksportētāju cenas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un ka Savienības ražotāji nevarēja tikt galā ar patēriņa palielinājumu, tāpēc tiem bija jāsamazina savas cenas, lai tie kļūtu konkurētspējīgāki, nav pietiekams pierādījums tam, ka Ķīnas imports ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (842)

                     Komisija atgādināja, ka Ķīnas subsidētās cenas izmeklēšanas periodā būtiski samazināja Savienības ražošanas nozares cenas visos līmeņos. Tās vidēji bija ievērojami zemākas visā attiecīgajā periodā. Turklāt fakts, ka importa cenas saglabājās stabilas laikā no 2014. gada līdz 2015. gadam, samazinājās 2016. gadā un saglabājās tādā pašā līmenī izmeklēšanas periodā (skatīt 650. apsvērumu), nav skaidrojams ar izejvielu cenu izmaiņu dinamiku. Izejvielu cenas samazinājās attiecīgā perioda sākumā, bet palielinājās izmeklēšanas periodā. Tomēr Ķīnas ražotāji eksportētāji neveica savu cenu augšupēju pārskatīšanu. Tas pierāda, ka tie vēlējās iegūt lielāku tirgus daļu un tiešām to ieguva, kaitējot Savienības ražošanas nozarei.

                     (843)

                     Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nav cēloņsakarības starp Ķīnas importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo Ķīnas eksports notiek galvenokārt 3. līmeņa tirgū, savukārt lielākā daļa Savienības ražotāju pārdod 1. un 2. līmeņa ražojumus. Šis apgalvojums neatbilst faktiem. Ražojumi, kas klasificējami 1. un 2. līmenī, veido aptuveni 32 % no kopējā Ķīnas importa. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš 4.3. sadaļā attiecībā uz saistību starp jaunām un atjaunotām riepām un starp dažādiem līmeņiem, starp dažādajiem līmeņiem pastāv simbiotiska saikne, un kopā tie veido vienu ražojumu. Cenu un apjoma spiediens no lētu, Ķīnā ražotu riepu tirdzniecības par dempinga cenām 3. līmenī ietekmē cenu arī citos līmeņos, tādējādi ietekmējot Savienības ražošanas nozari kopumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (844)

                     Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka kaitējuma analīze un tādējādi arī cēloņsakarības analīze būtu jāveic, ņemot vērā, ka 3. līmeņa riepas ir lētākas, jo tām ir arī ievērojami īsāks kalpošanas laiks nekā 1. un 2. līmeņa riepām. Tirgus daļas novērtējums būtu jāveic, salīdzinot tirgus daļu vērtības, nevis daudzuma ziņā. Ja to ņem vērā, tad Savienība ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums un Ķīnas ražotāja eksportētāja tirgus daļas palielinājums ir mazāk izteikti.

                     (845)

                     Komisija atzina, ka riepu kalpošanas ilgums ir svarīgs aspekts analīzē, kas pierāda līmeņu savstarpējo saistību. Tomēr tā nepiekrita, ka šis aspekts atspēko cēloņsakarības konstatējumu. Pat ja pieņem, ka Ķīnas riepu tirgus daļa Savienībā vērtības ziņā ir mazāka, jo šīm riepām ir “īsāks kalpošanas laiks”, nekā rēķinot “uz vienu vienību”, tas nemaina faktu, ka spiedienu un būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei radīja tieši tas, ka patērētāji sāka vairāk pirkt Ķīnas lētās riepas ar zemiem nobraukuma rādītājiem. Tādējādi Komisija uzskata, ka ĶTR importa tirgus daļas palielinājums gan vērtības, gan apjoma ziņā apstiprina konstatējumu par cēloņsakarību.

                     (846)

                     Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Ķīnas importa cenas samazinājuma iemesls ir izmaiņas ražojumu klāstā, kuras izraisa pieaugošais pieprasījums pēc mazākām riepām. Tomēr nebija pierādījumu, kas pamatotu šo apgalvojumu. Katrā ziņā, pat ja izmēram varēja būt ietekme uz vidējo cenu izmaiņu dinamiku, Ķīnas imports samazināja Savienības ražošanas nozares cenas arī tiem pašiem izmēriem, jo salīdzināšanu vienmēr veic par katru ražojuma veidu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

                     (847)

                     Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 7. punktu cēloņsakarības analīzē tika pārbaudīti arī šādi faktori: imports no citām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti un Savienības ražošanas nozares izmaksu izmaiņas.

               5.2.   Imports no trešām valstīm

                     (848)

                     Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        23. tabula

                        Imports no trešām valstīm

                                 Valsts

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                    Turcija

                                 Importa apjoms no Turcijas

                                 712 497

                                 710 504

                                 856 110

                                 884 241

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    100

                                    120

                                    124

                                 Importa no Turcijas vienības cenas

                                 212

                                 216

                                 194

                                 185

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    102

                                    91

                                    87

                                 Tirgus daļa

                                 3,5 %

                                 3,4 %

                                 4,0 %

                                 4,1 %

                                 Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                                 12,6 %

                                 11,4 %

                                 12,1 %

                                 12,3 %

                                    Koreja

                                 Importa apjoms no Korejas

                                 431 676

                                 463 643

                                 477 185

                                 381 167

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    107

                                    111

                                    88

                                 Importa no Korejas vienības cenas

                                 219

                                 191

                                 181

                                 186

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    87

                                    83

                                    85

                                 Tirgus daļa

                                 2,1 %

                                 2,2 %

                                 2,2 %

                                 1,8 %

                                 Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                                 7,6 %

                                 7,4 %

                                 6,8 %

                                 5,3 %

                                    Japāna

                                 Importa apjoms no Japānas

                                 386 128

                                 418 802

                                 398 427

                                 390 859

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    108,5

                                    103,2

                                    101,2

                                 Importa no Japānas vienības cenas

                                 293

                                 227

                                 218

                                 221

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    77,6

                                    74,4

                                    75,4

                                 Tirgus daļa

                                 1,9 %

                                 2,0 %

                                 1,9 %

                                 1,8 %

                                 Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                                 6,8 %

                                 6,7 %

                                 5,6 %

                                 5,5 %

                                    Krievija

                                 Importa apjoms no Krievijas

                                 181 031

                                 237 582

                                 270 515

                                 279 798

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    131,2

                                    149,4

                                    154,6

                                 Importa no Krievijas vienības cenas

                                 145

                                 131

                                 130

                                 130

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    90,7

                                    89,6

                                    89,5

                                 Tirgus daļa

                                 0,9 %

                                 1,1 %

                                 1,3 %

                                 1,3 %

                                 Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                                 3,2 %

                                 3,8 %

                                 3,8 %

                                 3,9 %

                                    Taizeme

                                 Importa apjoms no Taizemes

                                 142 735

                                 177 209

                                 174 994

                                 167 509

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    124,2

                                    122,6

                                    117,4

                                 Importa no Taizemes vienības cenas

                                 310

                                 226

                                 233

                                 241

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    72,9

                                    75,3

                                    77,7

                                 Tirgus daļa

                                 0,7 %

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,8 %

                                 Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                                 2,5 %

                                 2,8 %

                                 2,5 %

                                 2,3 %

                                    Citas trešās valstis

                                 Importa apjoms no visām pārējām valstīm

                                 338 457

                                 376 075

                                 469 425

                                 464 224

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    111

                                    139

                                    137

                                 No visām pārējām valstīm importēto ražojumu vienības cenas

                                 202

                                 195

                                 200

                                 192

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    96

                                    99

                                    95

                                 Tirgus daļa

                                 1,7 %

                                 1,8 %

                                 2,2 %

                                 2,1 %

                                 Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                                 6,0 %

                                 6,0 %

                                 6,6 %

                                 6,5 %

                                    Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR

                                 Importa apjoms no visām pārējām valstīm

                                 2 192 524

                                 2 383 815

                                 2 646 656

                                 2 567 798

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    109

                                    121

                                    117

                                 No visām pārējām valstīm importēto ražojumu vienības cenas

                                 227

                                 202

                                 192

                                 189

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    89

                                    85

                                    83

                                 Tirgus daļa

                                 10,8 %

                                 11,5 %

                                 12,3 %

                                 11,9 %

                                 Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                                 38,7 %

                                 38,3 %

                                 37,5 %

                                 35,8 %

                                    Avots: Eurostat.

                     (849)

                     Pārējo trešo valstu importa tirgus daļa attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās no 10,8 % līdz 11,9 %. No pārējo trešo valstu kopējā importa apjoma tikai Krievijas izcelsmes importētajiem ražojumiem vidējās cenas bija līdzīgas no Ķīnas importēto ražojumu cenām. Attiecīgā ražojuma vidējās importa cenas bija nepārprotami augstākas nekā no Ķīnas importēto ražojumu vidējās cenas. No Krievijas importētā attiecīgā ražojuma tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 0,9 % līdz 1,3 %. Tomēr ierobežotais Krievijas importēto izstrādājumu apjoms nevājina cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības nozarei radīto kaitējumu.

                     (850)

                     Tāpēc Komisija sākotnēji secināja, ka pat tad, ja imports no citām trešām valstīm, iespējams, ierobežotā mērā varētu būt ietekmējis Savienības nozares stāvokli, subsidētais imports no ĶTR joprojām ir galvenais kaitējuma cēlonis.

                     (851)

                     Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija būtu jāveic papildu analīze par ietekmi, ko radīja Krievijas imports, kura cenas ir Ķīnas importa cenu līmenī.

                     (852)

                     Komisija konstatēja, ka pastāv būtiska importa apjomu atšķirība. Ķīnas imports palielinājās no 3,5 miljoniem riepu 2014. gadā līdz 4,6 miljoniem riepu (proti, par 1 100 000 vienību) izmeklēšanas periodā, savukārt Krievijas imports tajā pašā laikposmā palielinājās no 0,2 miljoniem riepu līdz 0,3 miljoniem riepu (proti, tikai par 100 000 vienību). Ņemot vērā ierobežotos Krievijas izcelsmes importa apjomus (tie veido tikai 6 % no kopējā Ķīnas importa apjoma un tikai 1,3 % īpatsvaru no Savienības tirgus) par līdzīgu cenu, šis imports nevar vājināt cēloņsakarību starp Ķīnas importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

                     (853)

                     Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka noticis imports no citām valstīm, piemēram, Japānas, Korejas un Turcijas, ievērojamos apjomos un par zemākām cenām nekā cena Savienības ražošanas nozarē. Ja ņem vērā minētā importa cenu un apjomu, tad, viņuprāt, zūd cēloņsakarība starp Ķīnas importu un Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

                     (854)

                     Komisija norādīja, ka Japānas, Dienvidkorejas un Turcijas importa cenas bija daudz augstākas nekā Ķīnas importa cenas. Turklāt tās pārsvarā ir transfertcenas saistītiem importētājiem. Tāpēc minētās importa cenas nevar izmantot kā pamatu salīdzināšanai ar Savienības ražošanas nozares cenām. Visbeidzot, Japānas, Dienvidkorejas un Turcijas riepas tika pārdotas par cenu, kas atbilst to attiecīgajam līmenim Savienības tirgū. Tādējādi šim importam nebūtu jāizraisa kaitējums Savienības ražošanas nozarei. Apjoma ziņā minētā importa tirgus daļas saglabājās stabilas (Dienvidkorejas imports samazinājās par 50 000 vienību, Japānas imports saglabājās stabils, bet Turcijas imports palielinājās par 170 000 vienību) un veidoja aptuveni pusi no ĶTR izcelsmes importa apjoma. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               5.2.1.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

                     (855)

                     Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        24. tabula

                        Savienības ražotāju eksporta rādītāji

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Eksporta apjoms (gab.)

                                 6 079 036

                                 5 920 561

                                 5 893 729

                                 5 920 981

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    97,4

                                    97,0

                                    97,4

                                 Vidējā cena (EUR/gab.)

                                 188

                                 179

                                 169

                                 168

                                    Indekss 2014. g. = 100

                                    100

                                    95,3

                                    89,9

                                    89,8

                                    Avots: Eurostat Comext

                     (856)

                     Saskaņā ar Eurostat datiem eksporta apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 2,6 %. Ietekmi uz vidējām eksporta cenām rada vērtību pārvešana uz saistītiem uzņēmumiem. Nav pierādījumu, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pasākumi varētu mazināt cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto kaitējumu.

                     (857)

                     Konkrētas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei ir radušies zaudējumi, jo tās visā attiecīgajā periodā eksportējusi ar zaudējumiem, kas ietekmējis to ienākumu no ieguldījumiem un spēju ieguldīt. Kā norādīts 862. apsvērumā, vidējās eksporta cenas ietekmē transfertcenu lielums saistītiem uzņēmumiem. Turklāt ražošanas izmaksas, kas norādītas 754. apsvērumā, aprēķinātas par izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumiem, ko tie veikuši nesaistītiem klientiem. Tas neļauj izdarīt jēgpilnus secinājumus, pamatojoties uz šo divu datu kopu salīdzinājumu. Turklāt mikroekonomiskie rādītāji liecināja, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksports tika uzskatīts par rentablu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (858)

                     Komisija atkārtoti norādīja, ka apjoms attiecīgajā periodā saglabājās stabils. Turklāt šīs cenas ir transfertcenas starp saistītām personām, tāpēc nevar izdarīt secinājumus, pamatojoties uz faktu, ka attiecīgajā periodā bijusi vērojama cenu samazināšanās tendence. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti. Tādējādi Komisija apstiprina, ka nav pierādījumu, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība varēja mazināt cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto kaitējumu.

               5.3.   Izmaksu izmaiņas

                     (859)

                     Kā minēts 755. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares kopējās izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās par 12 EUR par riepu sakarā ar izmaiņām galveno izejvielu (proti, dabiskā un sintētiskā kaučuka) jomā. Tomēr Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena samazinājās par 19 EUR par riepu, ko izraisīja Ķīnas subsidētā importa radītais cenu spiediens.

                     (860)

                     No tā var secināt, ka izmaksu izmaiņas nevar būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis.

                     (861)

                        Giti Group apgalvoja, ka, samazinoties izmaksām, jaunās riepas ir kļuvušas lētākas, bet riepu atjaunotāji nevarēja gūt labumu no šā samazinājuma, jo izejvielu īpatsvars attiecībā pret to ražošanas izmaksām ir ievērojami zemāks nekā jaunām riepām. Tas izskaidro zaudējumus, kas radās riepu atjaunošanas nozarei 3. līmenī, galvenokārt izejvielu cenu izmaiņu dēļ, jo šīs cenas pastāvīgi samazinājās kopš 2012. gada un sāka atkal palielināties tikai 2017. gadā.

                     (862)

                     Kā minēts 650. apsvērumā, Ķīnas importa cenas nemainījās tāpat kā izejvielu cenas, lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksās šīs izmaiņas bija atspoguļotas (128). Zaudējumus izraisīja tas, ka Ķīnas imports attiecīgajā periodā būtiski samazināja Savienības ražošanas nozares cenas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               5.4.   Citi zināmi faktori

                     (863)

                        China National Tire Group un Pirelli apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā, ka divi lielākie ražotāji ir ieguldījuši lielus līdzekļus savā riepu atjaunošanas darījumdarbībā. Ar to varot izskaidrot, kāpēc citiem Savienības ražotājiem nācās pamest tirgus 3. līmeni. Kā norādīja minētās personas, ekonomikas krīzes dēļ divi lielākie ražotāji (Goodyear un Continental) ieguldīja savā riepu atjaunošanas darījumdarbībā un atvēra savas riepu atjaunošanas rūpnīcas. Saskaņā ar pieejamo informāciju katras rūpnīcas ražošanas jauda ir līdzvērtīga desmit mazu atjaunotāju gada ražošanas apjomam. China National Tire Group uzskata, ka šie ieguldījumi ir noveduši pie pašizraisīta kaitējuma. Tā norāda, ka šie ieguldījumi ir radījuši jaudas pārpalikumu un mākslīgi palielinājuši vienības izmaksas, rezultātā izraisot peļņas samazinājumu. Minētā grupa uzskata, ka ieguldījumu ietekme uz vispārējo Savienības ražošanas nozari ir pietiekama, lai vājinātu jebkādu iespējamu cēloņsakarību starp Ķīnas subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, vērtējot gan individuāli, gan kopsakarā ar pārējiem zināmajiem faktoriem.

                     (864)

                     Saskaņā ar ETRMA sniegto informāciju karstās atjaunošanas process (ko izmanto tikai lielie ražotāji) attiecīgajā periodā faktiski samazinājies (izlaide samazinājusies no 2,3 miljoniem 2014. gadā līdz 2,1 miljonam izmeklēšanas periodā). Šie skaitļi tādējādi nepamatoja apgalvojumu, ka abu lielāko ražotāju ieguldījumi bija izraisījuši jaudas pārpalikumu. Tāpēc apgalvojums par pašizraisītu kaitējumu tika noraidīts.

                     (865)

                     Konkrētas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pieaugošs pieprasījums pēc mazākām riepām, iespējams, ietekmēja ražojumu klāstu dažādos gados tādējādi, ka proporcionāli vairāk maza izmēra riepu tika pārdots izmeklēšanas perioda beigās. Ņemot vērā pilsētās spēkā esošos transportlīdzekļu svara un lieluma ierobežojumus un e-komercijas izaugsmi (kas nozīmē, ka kravas ir jāsadala mazākos daudzumos, bet tam savukārt ir vajadzīgs lielāks skaits vieglo kravas automobiļu un vieglo tirdzniecības furgonu), palielinājās pieprasījums pēc mazākām riepām. Šis novērojums attiecās ne tikai uz Savienības ražotāju pārdevumiem. Arī Ķīnas imports veicināja mazāku riepu pieprasījuma palielināšanos, un tāpēc tas (daļēji) izskaidroja Ķīnas importa pārdošanas cenu samazinājumu.

                     (866)

                     Attiecībā uz apgalvojumu par ražojumu klāsta izmaiņām Komisijas apkopotā informācija par Savienības tirgū attiecīgajā periodā tirgoto riepu izmēriem nepamato argumentu, ka cenas un izmaksas ir zemākas tāpēc, ka tirgū ir salīdzinoši vairāk mazāku riepu (129). Dati par izmeklēšanas periodu tiešām liecina, ka produktu klāsts tirgū ir stabils un ka produktu klāstā joprojām dominē pamatizmēri. Turklāt par šādu ražojuma vidējā izmēra samazinājumu neliecina Eurostat dati par Ķīnas importu, kuri, gluži pretēji, atklāj, ka no Ķīnas importēto riepu svars palielinājās par 3 % laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam (130). Turpretī Komisija norādīja, ka ražošanas nozarē bija īstenoti vispārēji strukturāli pielāgojumi, lai samazinātu izmaksas, ņemot vērā ķēdes reakciju, kas ietekmēja dažādos līmeņus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               5.5.   Secinājums par cēloņsakarību

                     (867)

                     Tika noteikta cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un subsidēto importu no attiecīgās valsts.

                     (868)

                     Būtiskais cenu un apjoma spiediens, ko Savienības nozarei attiecīgajā periodā radīja pieaugošais subsidētā importa apjoms no attiecīgās valsts, ir liedzis Savienības nozarei iespēju gūt labumu no Savienības tirgus izaugsmes pēc krīzes. Sīvākā konkurence notiek 3. līmenī, kura ietvaros tiek veikta lielākā daļa Ķīnas importa, ietekmējot arī augstākus līmeņus, kā paskaidrots 825.–826. apsvērumā. Iepriekš izklāstīto kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares kā vienota veseluma ekonomisko stāvokli ietekmēja subsidētā importa no ĶTR palielinājums, kura cenas bija ievērojami zemākas par Savienības izstrādājumu cenām. Ķīnas eksportētājiem izdevās iegūt būtisku tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, kā rezultātā samazinājās nodarbinātība un ražošanas jauda. Laikposmā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 5,2 procentpunktiem, bet pārdošanas apjomi stagnēja, lai gan patēriņš Savienības tirgū palielinājās. Turklāt rentabilitāte visā Savienības nozarē arī uzrāda lejupslīdes tendenci, un zaudējumi jo īpaši skar 3. līmeni.

                     (869)

                     Komisija ir nošķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis subsidētais imports. Tika konstatēts, ka citu apzināto faktoru, proti, importa no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rezultātu un izmaksu izmaiņu izraisītā ietekme uz Savienības ražošanas nozares negatīvajām tendencēm tirgus daļas, cenu un rentabilitātes ziņā nemazina esošo cēloņsakarību. Pat izvērtējot šo faktoru kopējo ietekmi, Komisijas secinājums bija tāds pats: ja nebūtu subsidētā importa, situācija Savienības ražošanas nozarē nebūtu tikusi ietekmēta tik lielā mērā. It īpaši tirgus daļas samazinājums nebūtu bijis tik liels un arī nodarbinātība būtu saglabājusies iepriekšējā līmenī.

                     (870)

                     Tāpēc Komisija sākotnējā posmā secināja, ka subsidētais imports no attiecīgās valsts Savienības nozarei ir radījis būtisku kaitējumu un ka pārējie faktori ne atsevišķi, ne kopā nav vājinājuši cēloņsakarību starp kaitējumu un subsidēto importu.

                     (871)

                     Ne Krievijas imports (tā mazā apjoma dēļ), ne imports no Japānas, Korejas un Turcijas (tā transfertcenu dēļ, kas bija pat augstākas nekā Ķīnas cenas) nav bijis Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais cēlonis. Arī Savienības eksporta rādītāji un tā izmaksu dinamika nebija Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. Kaitējumu nevar izskaidrot arī citiem faktiem, piemēram, divu lielāko ražotāju ieguldījumiem riepu atjaunošanas darījumdarbībā un ražojumu klāsta izmaiņām.

                     (872)

                     Tāpēc Komisija apstiprināja savus konstatējumus, kā minēts 835.–871. apsvērumā, ka subsidētais imports no ĶTR Savienības nozarei ir radījis būtisku kaitējumu un ka pārējie faktori ne kopā, ne atsevišķi nevājina šo cēloņsakarību.

               6.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (873)

                     Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par subsidēšanu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai var nepārprotami secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, arī Savienības ražošanas nozares un importētāju intereses.

               6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (874)

                     Iespējamie antisubsidēšanas pasākumi, visticamāk, pozitīvi ietekmēs Savienības ražotājus un it īpaši MVU. Tie varētu gūt labumu no augoša patēriņa un tirgus, kurā valda taisnīgi nosacījumi. It īpaši paredzams, ka šādos apstākļos Savienības ražotāji spētu palielināt savus pārdošanas apjomus un atgūt zaudēto tirgus daļu. Tas savukārt palīdzētu palielināt ražošanu Savienībā un uzlabot jaudas izmantojuma rādītāju. Tirgū, kurā valda taisnīgi nosacījumi, Savienības ražošanas nozare varētu paaugstināt savas cenas un uzlabot savu finansiālo stāvokli.

                     (875)

                     Ņemot vērā pastāvošo saikni starp riepu atjaunošanas uzņēmējdarbību un atjaunojamu riepu ražošanu, ierosinātie pasākumi jo īpaši ļautu uzlabot riepu atjaunošanas nozares dzīvotspēju. Tas palīdzētu uzlabot arī stāvokli nodarbinātības jomā, it īpaši tādēļ, ka riepu protektoru atjaunošanas nozare ir darbietilpīga un tā ir izplatīta visā Savienības teritorijā.

                     (876)

                     Konkrētas ieinteresētās personas (China National Tire Group un Pirelli, Giti Group un Kirkby uzskatīja, ka riepu ražošanas nozari Savienībā nelabvēlīgi ietekmētu samazināts korpusu piedāvājums un palielināta korpusu cena. Minētās personas uzskata, ka antidempinga pasākumi attiecībā uz 1. un 2. līmeņa riepām nelabvēlīgi ietekmētu neatkarīgos riepu atjaunotājus Savienībā, kuri izmanto minēto līmeņu korpusus savās ražošanas līnijās.

                     (877)

                     Komisija nepiekrita šim vērtējumam. Lai gan lieli Savienības ražotāji ir integrējuši riepu atjaunošanas darbības, daudzus no to korpusiem joprojām atjauno neatkarīgi riepu atjaunotāji Savienībā. Turklāt neatkarīgi Savienības riepu atjaunotāji norādīja Komisijai, ka patlaban ir vērojams pārmērīgs korpusu piedāvājums. To vērtējumā daudzi patērētāji uzskatīja, ka lētāk ir pirkt zemu līmeņu Ķīnas riepas nekā atjaunot esošās riepas. Tas nozīmē, ka daudzi korpusi, ko varēja atjaunot, bija jāizmet. Galvenais ir tas, ka, lai gan neatkarīgi atjaunotāji un asociācijas atbalstīja pasākumus, neviens Savienības riepu atjaunotājs neizteica iebildumus pret pasākumiem. Tas nozīmē, ka pasākumi ir Savienības riepu atjaunošanas nozares interesēs.

               6.2.   Savienības lietotāju un importētāju intereses

                     (878)

                     Paziņojums par procedūras sākšanu tika nosūtīts vairāk nekā 40 importētājiem un attiecīgā izstrādājuma lietotājiem, kā arī to asociācijām.

                     (879)

                     Pieci savstarpēji nesaistīti importētāji iesūtīja atbildes uz atlases anketas jautājumiem. Tie pārstāv [10 %–15 %] no kopējā importa apjoma no ĶTR. No šiem pieciem uzņēmumiem divi tika atlasīti, pamatojoties uz to importa apjomiem (kas atbilda [6 %–10 %] no kopējā Ķīnas importa) un to atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (880)

                     Abiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas izmeklēšanas periodā veidoja ievērojamu daļu no apgrozījuma. To uzņēmējdarbības modelis galvenokārt ir balstīts uz līgumiem ar Ķīnas ražotājiem, lai gan tiem ir arī citi avoti (gan pašmāju, gan no citām trešām valstīm). Tādēļ, kaut arī pasākumi varētu ietekmēt šo uzņēmumu darbību, paredzams arī, ka pasākumu noteikšana paaugstinās cenas Savienības tirgū līdz taisnīgam līmenim.

                     (881)

                     Ir arī cits uzņēmējdarbības modelis, kura pamatā ir tā dēvētā “tikai konteineru tirdzniecības stratēģija”. Tādā gadījumā importētājiem ir lielāka elastība mainīt piegādes avotus. Šajā kategorijā ietilpst trīs no izlasē neiekļautajiem importētājiem, kuri izmeklēšanas periodā pārstāvēja mazāk nekā 2 % no kopējā importa no Ķīnas. Tik zems sadarbības līmenis liecina, ka pasākumu noteikšana būtiski neietekmētu viņu saimniecisko darbību.

                     (882)

                     Atsaucās vēl divpadsmit importētāji un divas importētāju asociācijas, un lielākā daļa no viņiem atsaucās pēc reģistrācijas regulas publicēšanas. Tika saņemtas piezīmes par reģistrāciju un pasākumu iespējamu noteikšanu. Tomēr neviens no Savienības importētājiem neiesniedza pamatotus pieprasījumus.

                     (883)

                        China National Tire Group un Pirelli, Giti Group un Heuver apgalvoja, ka tad, ja pasākumi tiktu noteikti, Ķīnas imports samazinātos, radot vispārēju piedāvājuma samazinājumu. Tas savukārt izraisītu cenu spekulatīvu palielināšanu, kaitējot tiešajiem lietotājiem. Savienības ražošanas nozares aizsardzības pasākumi arī nozīmētu mazāku ražojumu izvēli galapatērētājiem.

                     (884)

                     Komisija uzskatīja, ka vispārējā jauda Savienībā bija pietiekama, lai apgādātu iekšējo tirgu, kā redzams 1. un 6. tabulā. Turklāt ir daudz ražotāju trešās valstīs (Turcijā, Dienvidkorejā, Japānā, Krievijā, Taizemē un daudzās citās valstīs), kuri jau veic pārdošanu Savienības tirgum. To kopējais pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabils, un to tirgus daļa bija aptuveni 12 %. Komisija atgādināja, ka Ķīnas cenas bija ievērojami zemākas par visu pārējo lielāko importētājvalstu cenām, proti, saskaņā ar Eurostat datiem izmeklēšanas periodā vidējā importa cena no Ķīnas bija 128,8 EUR/gab., savukārt importa cena no visām pārējām valstīm bija 189 EUR/gab. Tāpēc var pamatoti paredzēt, ka, tiklīdz Savienības tirgū tiks atjaunoti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, imports no visām valstīm nodrošinās vajadzīgo piedāvājumu.

                     (885)

                     Komisija arī atgādināja, ka Savienības tirgus ir konkurences tirgus, kurā sīvi konkurē daudzi ražotāji, kas aktīvi darbojas visos līmeņos. Tāpēc imports par taisnīgām cenām turpinās radīt papildu konkurences spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām.

                     (886)

                     Vairāki importētāji apgalvoja, ka pasākumu ieviešanas gadījumā tie varētu pavisam pamest tirgu. Komisija atgādināja, ka antisubsidēšanas pasākumu ieviešanas mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, lai Savienības ražotāji un trešo valstu ražotāji varētu konkurēt ar vienlīdzīgiem nosacījumiem. Attiecīgi tas nozīmē, ka maksājumi tiktu noteikti tikai tādā līmenī, kas joprojām ļautu Ķīnas importam arī turpmāk konkurēt ar Savienības ražotājiem, bet par taisnīgām cenām. Turklāt, ņemot vērā, ka ar pasākumu starpniecību tiks samazināta Ķīnas subsidēto cenu un visu pārējo valstu importa cenu starpība, importētājiem būs lielākas darījumdarbības iespējas, lai pārdotu autobusu un kravas automobiļu riepas no citām valstīm.

                     (887)

                     Komisija secināja, ka pasākumi nebūtu to importētāju interesēs, kuri galvenokārt ir atkarīgi no ļoti lētu Ķīnas riepu importa. Tomēr importētājus, kuru darījumdarbības portfelis ir plašāks, godīgas konkurences atjaunošana, visticamāk, būtiski neietekmēs.

                     (888)

                     Piegādātāju intereses

                     (889)

                     Protektoru piegādātāji ir snieguši informāciju, kurā pauž atbalstu antisubsidēšanas pasākumu noteikšanai, apgalvojot, ka šādi pasākumi ir būtiski riepu atjaunošanas nozares izdzīvošanai. Bez darbībām riepu protektoru atjaunošanas jomā šo piegādātāju uzņēmējdarbība smagi ciestu. Komisija secināja, ka pasākumi būtu protektoru piegādātāju interesēs.

               6.3.   Citas intereses

                     (890)

                     Savienība īsteno ilgtermiņa politiku (131) nolūkā samazināt radīto atkritumu daudzumu un ilgtspējīgi apsaimniekot izejmateriālus. Faktiski Savienības politika ir divkārša: tā attiecas uz atkritumu rašanās novēršanu un atkritumu reciklēšanas veicināšanu (132). Turklāt horizontāls politikas mērķis paredz mazo un vidējo uzņēmumu dalību Savienības tirgū (133).

                     (891)

                     Riepu atjaunošanai ir būtiska nozīme pozitīvas aprites ekonomikas nodrošināšanā. Papildus augstu uzticamības, veiktspējas un drošības standartu nodrošināšanai atjaunotās riepas ir vērtējamas kā būtisks ieguvums arī no ekoloģiskā skatu punkta (mazāks izmantoto izejvielu un enerģijas apjoms, mazāks saražotā CO2 apjoms, mazāks piesārņojums un mazāks ūdens patēriņš). Tādējādi tas arī sekmētu lielāku sociālo mērķu īstenošanu, proti, tādu mērķu īstenošanu, kas ir atzīti konkrētās Savienības politikas programmās.

                     (892)

                     Vairākas ieinteresētās personas uzsvēra, ka premium riepu ražotāji ražo jaunas augstas kvalitātes riepas, kas tiek izgatavotas tā, lai tām būtu ilgs aprites cikls un lai tās varētu atjaunot. Ja riepu atjaunošanas nozare beigs pastāvēt, konkurence riepu nozarē izpaudīsies kā pēc iespējas zemāku standartu noteikšana. Tas izraisīs rūpniecības lejupslīdi, vērtības zudumu visā piegādes ķēdē, kā arī Savienības tirgū pieejamo riepu kvalitātes pasliktināšanos.

                     (893)

                        AIRP norādīja, ka riepu atjaunošanas sektors ir aprites ekonomikas piemērs, jo, salīdzinot ar vienas jaunas riepas izgatavošanu, vienas lietotas riepas atjaunošanai tiek patērēts par 70 % mazāk izejvielu, par 65 % mazāk enerģijas un par 19 % mazāk ūdens, tiek saražots par 37 % mazāk CO2 un gaisa piesārņojums (daļiņas) ir par 21 % mazāks, un izraisa par 29 % mazāk augsnes erozijas valstīs, kur tiek iegūts dabiskais kaučuks.

                     (894)

                     Turklāt, pateicoties riepu atjaunošanas nozarei, pašlaik gadā netiek radīts aptuveni 240 000 tonnu nolietotu riepu. Tādējādi pasākumi, kas Savienībā aizsargā augstas kvalitātes atjaunojamas riepas un kurus piemēro, vēršoties pret būtībā vienreiz lietojamām riepām, arī vairotu ieguldījumu atkritumu rašanās novēršanā atbilstīgi Atkritumu direktīvas mērķiem, jo šie pasākumi palīdzētu Savienībā saglabāt dzīvotspējīgu uzņēmējdarbību riepu atjaunošanā.

                     (895)

                     Saskaņā ar AIRP veiktajiem pētījumiem, pateicoties riepu atjaunošanai, Itālija gadā ietaupa vidēji 30 miljonus litru jēlnaftas, kā arī vairāk nekā 20 000 tonnu citu stratēģisku izejvielu, piemēram, dabiskā un sintētiskā kaučuka, melnā oglekļa, auduma šķiedru, tērauda un vara, turklāt par 10 202 tonnām samazinot CO2 emisiju. Saskaņā ar šiem pašiem pētījumiem katra atjaunota riepa samazina CO2 emisiju par 26,5 kg.

                     (896)

                     Tādējādi pasākumi, kas Savienībā aizsargā augstas kvalitātes atjaunojamas riepas un kurus piemēro, vēršoties pret būtībā vienreiz lietojamām riepām, arī sekmētu politikas saskaņotību ar Savienības mērķiem atkritumu samazināšanas un aprites ekonomikas jomā, jo šie pasākumi palīdzētu Savienībā saglabāt dzīvotspējīgu riepu atjaunošanas uzņēmējdarbību. Turklāt, ņemot vērā apstākli, ka šajā nozarē galvenokārt darbojas MVU, šie pasākumi arī atbilstu būtiskam Komisijas mērķim, sniedzot atbalstu šiem uzņēmumiem.

               6.4.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (897)

                     Antisubsidēšanas pasākumi pozitīvi ietekmētu Savienības ražotājus. Neskatoties uz apgalvojumiem par negatīvu ietekmi uz Savienības ražotājiem, maksājums tomēr nebūtu neproporcionāls, ņemot vērā globālo ietekmi uz visu Savienības ražošanas nozari. Patiesībā tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares brīvā pieejamā jauda un imports no citām valstīm varētu mazināt riskus, piedāvājot alternatīvus piegādes avotus. Godīgas konkurences un vienlīdzīgu konkurences apstākļu atjaunošana, novēršot subsidētu importu, arī sekmētu Savienības kopējā riepu tirgus veselīgu attīstību, kā arī veicinātu politikas saskaņotību ar aprites ekonomikas mērķiem, atkritumu rašanās novēršanu un MVU aizsardzību Savienībā. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, nav pārliecinošu iemeslu, kas neļautu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu ĶTR izcelsmes riepu importam noteikt pagaidu pasākumus.

                     (898)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hämmerling apgalvoja, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšana nav Savienības interesēs saskaņā ar pamatregulas 31. pantu. Uzņēmums citēja iepriekšējā apsvērumā minēto Komisijas secinājumu un pauda viedokli, ka “šādu noraidošu pieeju” nevar pieņemt. Tomēr, tā kā Hämmerling neiesniedza nevienu argumentu vai papildu pierādījumu tam, ka no pasākuma izrietētu acīmredzami nesamērīgas izmaksas importētājiem, kas varētu liecināt par to, ka būtu jāpārskata konkurējošu interešu izsvēršana, Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

                     (899)

                     Tādēļ cerams, ka antisubsidēšanas pasākumu noteikšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei palikt tirgū un pēc tam uzlabot tās stāvokli. Pastāv liels risks, ka gadījumā, ja pasākumus nenoteiks, Savienības nozarei vidējā termiņā būtu jāapsver atteikšanās no riepu atjaunošanas uzņēmējdarbības, neizbēgami izraisot darbvietu zaudējumu. Kā izklāstīts 729. apsvērumā, darbvietas jau ir zaudētas, jo desmitiem MVU ir pārtraukuši darbību šajā nozarē. Veroties no importētāju vai lietotāju skatu punkta, nav konstatēti pārliecinoši iemesli, kas šajā izmeklēšanas posmā liegtu noteikt antisubsidēšanas pasākumus attiecībā uz autobusiem un kravas automobiļiem paredzēto riepu importu no ĶTR. Nav pārliecinošu iemeslu saskaņā ar pamatregulas 31. pantu, lai pasākumu ieviešana nebūtu Savienības interesēs.

               7.   GALĪGIE ANTISUBSIDĒŠANAS PASĀKUMI

                     (900)

                     Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par subsīdijām, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie antisubsidēšanas pasākumi.

               7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

                     (901)

                     Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

                     (902)

                     Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu subsidētā importa. Vēlamās peļņas apmērs tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares gūto peļņu 2014. gadā. Attiecīgajā periodā šis tika uzskatīts par gadu, kurā situācija visvairāk līdzinājās normāliem konkurences apstākļiem, jo Ķīnas importa apjoms bija viszemākais un vidējā importa cena bija visaugstākā attiecīgajā periodā.

                     (903)

                     Pēc informācijas izpaušanas paralēlajā antidempinga izmeklēšanā vairākas ieinteresētās personas apstiprināja, ka pastāv plaša vienprātība par Savienības tirgus iedalījumu trīs līmeņos un ka ir pieejama plaša analīze un dati par katru segmentu. Tomēr sākotnējā posmā izmantotā pieeja noteikt vienu mērķa peļņu visiem līmeņiem būtu izraisījusi situāciju, ka Savienības ražotāji tiktu pārmērīgi aizsargāti pret 3. līmeņa riepu subsidētu importu, kas nevarētu sasniegt ražošanas nozarei kopumā noteikto mērķa peļņu. Tāpēc Komisijai būtu jāizmanto katra līmeņa rentabilitāte, lai aprēķinātu cenu, kas neizraisa kaitējumu, un kaitējuma starpību nolūkā pareizi piemērot mazākā maksājuma noteikumu.

                     (904)

                     Komisija piekrita šim apgalvojumam. Tā uzskatīja, ka šajā konkrētajā gadījumā ir atbilstošāk noteikt mērķa peļņu katram līmenim, jo pasākumu veids ir fiksēts maksājums par katru riepu, kas savukārt ir pamatots ar kaitējuma starpību, kura aprēķināta, pamatojoties uz ražojuma kontroles numuru katram līmenim. Tāpēc Komisija pārskatīja un koriģēja mērķa peļņu līdz 17,9 % 1. līmenim, 17,9 % 2. līmenim un 6,1 % 3. līmenim.

                     (905)

                        Giti Group apgalvoja, ka 2014. gads nav piemērots gads, lai to izmantotu par pamatu mērķa peļņas noteikšanai, jo minētajā gadā rentabilitāte attiecībā uz 1. un 2. līmeni bija vienāda, bet atšķīrās nākamajos divos gados.

                     (906)

                     Komisija atgādināja, ka tai ir pienākums noteikt mērķa peļņu, pamatojoties uz gadu, kas visvairāk atbilst normāliem, subsidētā importa neizkropļotas konkurences apstākļiem. Vadoties no šā kritērija, 2014. gadā bijis viszemākais subsidētā importa apjoms un tirgus daļa, salīdzinot ar 2015. vai 2016. gadu, un tādēļ tie būtu jāizslēdz. Komisija nevarēja izmantot arī gadus pirms 2014. gada, jo par tiem nebija pārbaudītas informācijas. Tāpēc minētais apgalvojums tika noraidīts.

                     (907)

                     Dažas ieinteresētās personas (sūdzības iesniedzējs, Tyre Specialists of Finland, Italian Tyre Retreaders Association, Bipaver, VIPAL, Portuguese Association of Retreading Industries, Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk) uzskatīja, ka informācijas izpaušanā paralēlajā antidempinga izmeklēšanā norādītā mērķa peļņa 6,1 % apmērā 3. līmenim ir pārāk zema, lai to izmantotu riepu atjaunotājiem nodarītā kaitējuma novērtēšanai, un ka ir pamatoti izmantot peļņas normu aptuveni 10 % apmērā, kas bija sasniegta pirms importa straujā pieauguma.

                     (908)

                     Komisija atgādināja, ka 3. līmeņa riepu tirgus ir identificējams pēc tā, ka tajā izteikti pastāv atjaunotas un jaunas riepas, kas savstarpēji sīvi konkurē par tirgus daļu. Kā sākotnēji noteikts 824. apsvērumā, ievērojamie zaudējumi riepu atjaunošanas nozarē apdraudēja visas Savienības riepu atjaunošanas nozares izdzīvošanu. Savukārt, kā sākotnēji noteikts 868. apsvērumā, šie zaudējumi ietekmē arī rentabilitāti, ko var panākt uzņēmumi, kas darbojas 1. un 2. līmenī. Šie konstatējumi ir jāskata, ņemot vērā to, ka Savienība acīmredzami ir ieinteresēta, lai pastāvētu spēcīga riepu atjaunošanas nozare, kā noteikts 153. apsvērumā.

                     (909)

                     Attiecīgi Komisija nolēma novērtēt apgalvojumu, ka 6,1 % rentabilitātes līmenis, kas sasniegts 2014. gadā attiecībā uz 3. līmeni, kā norādīts galīgās informācijas izpaušanas dokumentā, pietiekami nenodrošina riepu atjaunošanas nozares izdzīvošanu Savienībā.

                     (910)

                     Šim nolūkam tā nolēma izvērtēt rentabilitātes līmeņus, ko uzņēmumi, kas darbojās attiecīgajā līmenī, sasniedza 2014. gadā, pamatojoties uz datiem, kas ietverti pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Lielajiem uzņēmumiem, kas darbojās 3. līmeņa riepu atjaunošanas nozarē, šis rentabilitātes rādītājs par 2014. gadu bija -6,04 %. Izlasē iekļautajiem MVU šis rādītājs bija 2,71 %. Minētie skaitļi liecina, ka riepu atjaunošanas nozari, kas veidoja ievērojamu daļu no Savienības ražošanas nozares kopumā, imports no Ķīnas ietekmēja jau 2014. gadā.

                     (911)

                     Komisija attiecīgi centās noteikt, kāda mērķa peļņa Savienības ražotājiem 3. līmenī būtu jāsasniedz normālos konkurences apstākļos, pievēršot pienācīgu uzmanību riepu atjaunotājiem. Lai veiktu šādu novērtējumu, tā arī izmantoja lietas materiālos pieejamo informāciju. Sūdzībā norādītā mērķa peļņa attiecīgā ražojuma ražotājiem 3. līmenī bija 9,2 %, kas, kā norādīja sūdzības iesniedzēji, nodrošināja pienācīgu darbību visiem ražotājiem, kuri darbojās 3. līmenī (tostarp attiecīgā ražojuma atjaunotājiem). Šis skaitlis bija atbilstošs arī tam, ko attiecīgā ražojuma atjaunotāji bija norādījuši savās piezīmēs, atbildot uz galīgās informācijas izpaušanas dokumentu paralēlajā antidempinga izmeklēšanā un apgalvojot, ka Komisijai attiecībā uz 3. līmeņa ražotājiem būtu jāizmanto rentabilitātes līmenis, kas ir aptuveni 9 %. Viņu arguments attiecās galvenokārt uz 2014. gada datiem, kuri jau liecināja par kaitējuma radīšanu riepu atjaunošanas nozarei Savienībā. Komisija arī novērtēja datus, ko izlasē iekļautie Savienības riepu ražotāji bija iesnieguši par 2006. un 2007. gadu un kas, kā uzskatīja Savienības riepu atjaunotāji, bija pēdējie gadi, kuros pastāvēja normāli konkurences apstākļi. Minētajos gados Savienības riepu atjaunotāju rentabilitāte bija 9,4 %.

                     (912)

                     Komisija salīdzināja šos skaitļus ar apkopotiem 3. līmeņa rentabilitātes rādītājiem attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2014. gadā. Neatspoguļojot MVU darbības rādītāju svērumu attiecībā pret visu Savienības ražošanas nozari kopumā, rentabilitātes rādītājs 3. līmenī minētajā gadā bija 9,2 %. Šis skaitlis, kam netika piemērots svērums, bija vairāk atbilstošs nekā rādītājs 6,1 % apmērā, kam iepriekš tika piemērots svērums. Tos MVU, kas darbojās 3. līmenī, imports no Ķīnas būtiski ietekmēja jau 2014. gadā, tāpēc svērtie skaitļi par minēto gadu nepilnīgi atspoguļo normālos konkurences apstākļus riepu atjaunošanas nozarē.

                     (913)

                     Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgāk mērķa peļņu par 2014. gadu aprēķināt tā, lai Ķīnas importa kaitējošā ietekme, kas jau novērota attiecībā uz minēto gadu, tiktu samazināta arī attiecībā uz Savienības riepu atjaunošanas nozari. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto informāciju, Komisija nolēma mērķa peļņu attiecīgā ražojuma ražotājiem 3. līmenī noteikt 9,2 % apmērā. Tas atspoguļo minimālo cenu, kas neizraisa kaitējumu un kas 3. līmeņa Savienības ražotājiem ir jāsasniedz normālos konkurences apstākļos, pienācīgi ievērojot riepu atjaunošanas nozares vajadzības.

                     (914)

                        Heuver apgalvoja, ka Komisija nevar nodalīt atjaunotas riepas un jaunas riepas, jo, ņemot vērā to savstarpējo aizstājamību, tās pastāvīgi tiek uzskatītas pat vienu un to pašu ražojumu. Turklāt visa kaitējuma un cēloņsakarības analīze esot veikta bez jebkādas ražojumu nodalīšanas.

                     (915)

                     Minētā persona apgalvoja, ka Komisija nav minējusi pamatotu iemeslu, lai atkāptos no šīs izmeklēšanas attiecīgā perioda, un ka imports no Ķīnas jau 2014. gadā ietekmēja visu Savienības ražošanas nozari kopumā. Turklāt minētā persona arī apgalvoja, ka tas, ka tā ne vienmēr sasniedza šo mērķa peļņas līmeni laikā, kad imports no ĶTR neradīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei (no 2008. gada līdz 2014. gadam), nepārprotami nozīmē, ka ir citi kaitējuma cēloņi.

                     (916)

                        Xingyuan Group apgalvoja, ka mērķa peļņa 9,2 % apmērā ir neatbilstoša, jo tā nav pārbaudīta. Situācija 2006. un 2007. gadā bija pārāk atšķirīga no pašreizējās situācijas, un nebija pierādījumu, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums 2014. gadā. Minētā persona arī apgalvoja, ka mērķa peļņas nolūks ir nevis nodrošināt nozares izdzīvošanu, bet likvidēt kaitējumu radošā dempinga ietekmi. Tā apgalvoja, ka ir neatbilstoši izmantot rentabilitāti, kam nav piemērots svērums. China National Tire Group atkārtoti pauda līdzīgu apgalvojumu pēc galīgās informācijas izpaušanas.

                     (917)

                        China National Tire Group apgalvoja, ka Komisija nav analizējusi cēloņsakarību starp Ķīnas importu un Savienības riepu atjaunošanas nozares darbības rādītājiem. Turklāt minētā persona apgalvoja, ka peļņas normai jābūt ierobežotai līdz tādai peļņas normai, uz kādu Savienības ražošanas nozare var pamatoti paļauties normālos konkurences tirgus apstākļos. Tā apgalvoja, ka Komisija, novērtējot atbilstošu mērķa peļņu 3. līmenim, nedrīkst nodalīt jaunas riepas no atjaunotām riepām. Visbeidzot, tā apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pamatojumu, kādēļ tā 3. līmenim noteikusi mērķa peļņu 9,2 % apmērā. Līdzīgus apgalvojumus minētā persona atkārtoti izteica pēc galīgās informācijas izpaušanas.

                     (918)

                        CCCMC un CRIA apgalvoja, ka noteiktā 9,2 % mērķa peļņa 3. līmenim neatspoguļo normālus konkurences apstākļus un ka nav atbilstoši 2006. un 2007. gadu izmantot kā atsauces gadus kaitējuma noteikšanai. Tas, ka Komisija ir pārmērīgi pievērsusies 3. līmeņa riepu atjaunotājiem, ir nelabvēlīgi ietekmējis arī tās kaitējuma analīzi par Savienības ražošanas nozari kopumā. Pēc galīgās informācijas izpaušanas iepriekš minētās personas atkārtoja līdzīgus apgalvojumus.

                     (919)

                        Prometeon apgalvoja, ka pārskatītais kaitējuma starpības aprēķins nostiprina secinājumu, ka varbūtējais kaitējums ir ļoti mazs. Kopējie zaudējumi, kas piedēvējami 3. līmenim, ir aptuveni 54 miljoni EUR, kas ir aptuveni 91 % no kopējā Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma, savukārt 1. un 2. līmeņa riepas tas nav ietekmējis. Minētā persona arī atkārtoti izteica apgalvojumu, ka būtu jāizmanto cits pasākuma veids. Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētā persona un Hämmerling atkārtoja līdzīgus apgalvojumus.

                     (920)

                     Komisija noraidīja minētos apgalvojumus šādu iemeslu dēļ.

                     (921)

                     Pirmkārt, mērķa peļņa 9,2 % apmērā 3. līmenim tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto 3. līmeņa Savienības ražotāju faktisko rentabilitāti 2014. gadā pirms svēruma piemērošanas uzņēmumiem par līmeņiem. Nav neatbilstīgi šajā nolūkā atcelt skaitļiem piemēroto svērumu, lai mazinātu to MVU darbības rādītāju ietekmi, kurus jau bija skāris būtiskais Ķīnas importa apjoms.

                     (922)

                     Otrkārt, Komisijas atsauce uz 2006. un 2007. gadu nemaina šo novērtējumu. Tā drīzāk apstiprināja konstatējumus par to, ka ir pamatoti kā piemērotu atsauces kritēriju izmantot 2014. gada skaitļus, kam nav piemērots svērums. Neviena no ieinteresētajām personām nav apgalvojusi, ka 2006. un 2007. gadā konkurences apstākļi bija izkropļoti. Izlasē iekļautie riepu atjaunotāji ir pamatojuši ar finanšu pārskatiem apgalvojumu, ka to normālā rentabilitāte 2006. un 2007. gadā bija 9–10 %.

                     (923)

                     Treškārt, mērķa peļņa 3. līmenim, kas noteikta, pamatojoties uz 2014. gada skaitļiem, kam nebija piemērots svērums, bija arī atbilstoša sūdzībā ierosinātajam mērķa peļņas līmenim. Tādējādi jau sākumposmā – tātad ilgu laiku, pirms Komisija sāka svēruma piemērošanas procesu, – Savienības ražošanas nozare uzskatīja šo skaitli (proti, 9,2 %) par atbilstošu mērķa peļņas rādītāju.

                     (924)

                     Tāpēc Komisija noraidīja šos apgalvojumus un apstiprināja savu izvēli izmantot 9,2 % mērķa peļņas rādītāju attiecībā uz 3. līmeņa riepām.

                     (925)

                     Kaitējuma novēršanas līmenis “pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā ad valorem subsīdijas likme minētajiem uzņēmumiem.

               7.2.   Galīgie pasākumi

                     (926)

                     Kā minēts 10. apsvērumā, Komisija uz ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu attiecināja reģistrāciju saskaņā ar Reģistrācijas regulu, ņemot vērā kompensācijas pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 (134) 24. panta 5. punktam. Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 atcēla ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1579 4. pantu.

                     (927)

                     Saskaņā ar Harmonizētās sistēmas skaidrojumu (“HS skaidrojums”) par pozīciju 8708 un 8716 autotransporta piekabju un puspiekabju riteņi, kas aprīkoti ar riepām, ir klasificējami pozīcijās 8708 un 8716. Tā kā pastāv risks, ka uzņēmēji importēs ar Ķīnas izcelsmes riepām aprīkotus riteņus, lai apietu pasākumus, Komisija uzskatīja par lietderīgu uzraudzīt šādu riteņu importu, lai mazinātu šādu risku. Informāciju, kas savākta saskaņā ar šo uzraudzības shēmu, varētu arī izmantot, ja nākotnē būs nepieciešams sākt pretapiešanas izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 23. pantu. Tāpēc šādu ražojumu importam būtu jānosaka atsevišķi Taric kodi: autotransporta piekabju un puspiekabju riteņiem, kas aprīkoti ar autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētām jaunām vai atjaunotām gumijas pneimatiskajām riepām, kuru slodzes indekss pārsniedz 121.

                     (928)

                        Hämmerling apgalvoja, ka pamatregula neparedz Komisijai juridisku pamatu klasificēt preces muitas vajadzībām. Kā minēts 927. apsvērumā, saskaņā ar Harmonizētās sistēmas skaidrojumu (“HS skaidrojums”) par pozīciju 8708 un 8716 autotransporta piekabju un puspiekabju riteņi, kas aprīkoti ar riepām, ir klasificējami pozīcijās 8708 un 8716. Šajā apsvērumā paskaidrots Komisijas nolūks uzraudzīt šādu ražojumu importu: autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētas jaunas vai atjaunotas gumijas pneimatiskās riepas, kuru slodzes indekss pārsniedz 121 un kuras uzstādītas riteņiem un pareizi klasificētas saskaņā ar muitas tiesību aktiem Kombinētās nomenklatūras 87. nodaļā (135).

                     (929)

                     Antisubsidēšanas izmeklēšana tika veikta paralēli izmeklēšanai par antidempinga pasākumiem, kas attiecās vienīgi uz kaitējuma novēršanas līmeni. Ņemot vērā to, ka jāpiemēro mazākā maksājuma noteikums, un faktu, ka kompensējamo subsīdiju galīgie apjomi, kas izteikti ad valorem, dažos gadījumos ir zemāki par kaitējuma novēršanas līmeni, Komisija piemēros galīgo kompensācijas maksājumu noteikto galīgo kompensējamo subsīdiju apjomu līmenī un pēc tam piemēros galīgo antidempinga maksājumu tādā apmērā, kas nepārsniedz attiecīgo kaitējuma novēršanas līmeni.

                     (930)

                     Izmantojot šo metodiku un lietas faktus, proti, to, ka pasākumu apmēru ierobežo kaitējuma starpība, Komisija uzskata, ka šajā lietā nerodas “dubultuzskaites” jautājums.

                     (931)

                     Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības pakāpi, “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamais maksājums tika noteikts apmērā, kas atbilst lielākajam maksājumam, kurš noteikts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. “Visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamais maksājums tiks attiecināts uz tiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās.

                     (932)

                     Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu kopējo subsīdijas summu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, aprēķina, pamatojoties uz kopējo vidējo svērto kompensējamo subsīdiju summu, kas noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, izņemot nenozīmīgas summas un subsīdiju summu, kas noteikta vienībām, uz kurām attiecas pamatregulas 28. panta 1. punkts. Tomēr Komisija ņēma vērā konstatējumus, kas attiecas uz preferenciāliem aizdevumiem, kaut arī tai daļēji bija jāpaļaujas uz šo apjomu noteikšanai pieejamajiem faktiem. Komisija tiešām uzskatīja, ka minētajās lietās pieejamie un izmantotie fakti būtiski neietekmēja informāciju, kas nepieciešama, lai taisnīgi noteiktu subsidēšanas apjomu preferenciāliem aizdevumiem, tā ka eksportētāji, kas netika aicināti sadarboties izmeklēšanā, šādas pieejas dēļ netiktu skarti.

                     (933)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, noteiktās likmes maksājumiem, kas tiks piemēroti, ir šādas.

                                 Ķīnas ražotāji eksportētāji

                                 Dempinga starpība (*1)

                                 Subsīdijas starpība

                                 Kaitējuma novēršanas līmenis

                                 Kompensācijas maksājuma likme

                                 Antidempinga maksājuma likme

                                 Fiksētais kompensācijas maksājums

                                 Fiksētais antidempinga maksājums

                                    China National Tire Group

                                 85 %

                                 32,85 %

                                 37,29 %

                                 32,85 %

                                 4,44 %

                                 49,07

                                 0,37

                                    Giti Group

                                 56,8 %

                                 7,74 %

                                 29,56 %

                                 7,74 %

                                 21,82 %

                                 11,07

                                 36,89

                                    Hankook Group

                                 60,1 %

                                 2,06 %

                                 23,41 %

                                 2,06 %

                                 21,35 %

                                 3,75

                                 38,98

                                    Xingyuan Group

                                 106,7 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 3,99 %

                                 57,28

                                 4,48

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā un kas uzskaitīti 1. pielikumā

                                 71,5 %

                                 18,01 %

                                 32,39 %

                                 18,01 %

                                 14,38 %

                                 27,69

                                 21,62

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšanā, un kas uzskaitīti 2 pielikumā

                                 71,5 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 0 %

                                 57,28

                                 0

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 106,7 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 3,99 %

                                 57,28

                                 4,48

                     (934)

                     Uzņēmumam individuāla antidempinga maksājuma un antisubsidēšanas maksājuma likme, kas norādīta šajā regulā, noteikta, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tā atbilst situācijai, kas minētajā izmeklēšanā konstatēta attiecīgajam uzņēmumam. Tādējādi šī maksājuma likme (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ekskluzīvi piemērojama attiecīgās valsts izcelsmes ražojumiem, ko ražojis minētais uzņēmums. Importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

                     (935)

                     Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas minētās individuālās maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                     (936)

                     Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst 1. panta 3. punktā paredzētajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots minētais rēķins, attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.

                     (937)

                     Lai nodrošinātu kompensācijas maksājuma pienācīgu piemērošanu, maksājuma apmērs, kas noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

                     (938)

                     Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (136), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

               8.   PASĀKUMU VEIDS

                     (939)

                     Komisija konstatēja, ka ad valorem maksājumam ir divi būtiski trūkumi. Pirmkārt, ad valorem maksājums rada stimulu uzņēmumam tirgot sava produktu klāsta lētākos izstrādājumus. Tas 3. līmenī radītu papildu spiedienu, lai gan tieši šim tirgus līmenim ir vajadzīga vislielākā aizsardzība pret sīvu negodīgu konkurenci. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka attiecībā uz 3. līmeņa riepām ir piemērotāk paredzēt fiksētu maksājumu noteiktā absolūtā līmenī.

                     (940)

                     Otrkārt, ad valorem maksājums arī varētu radīt visai lielas summas 1. un 2. līmenī, kuru raksturo augsta cena. Šajā gadījumā pastāv risks, ka šādas augstas kvalitātes riepas varētu kļūt pārāk dārgas, lai gan tieši šī segmenta riepas varētu būt izdevīgas Savienības riepu atjaunošanas sektoram. Savienības riepu atjaunotājiem ir vajadzīgi piemēroti korpusi, kurus varētu nodrošināt Savienības 1. vai 2. līmeņa ražotāji vai atsevišķi attiecīgā līmeņa Ķīnas eksportētāji. Ja pasākumi 1. un 2. līmeņa importam Savienībā radīs pārmērīgas sankcijas, tas varētu izraisīt negatīvu ietekmi uz Savienības mērķiem aprites ekonomikas jomā.

                     (941)

                     Komisija uzskatīja, ka Savienības intereses liecina par to, ka būtu jāpiemēro fiksēti maksājumi par gab., ko aprēķinātu, pamatojoties uz katra eksportētāja individuālā kaitējuma starpību. Šādi fiksēti maksājumi novērstu risku, ka subsidēšanas problēma 3. līmenī netiks pienācīgi atrisināta, jo 3. līmeņa riepas tiek importētas Savienībā lielos daudzumos un salīdzinājumā ar to faktisko vērtību par tām tiktu maksāts salīdzinoši augsts fiksēts maksājums. Vienlaikus šādi maksājumi mazina pārmērīgas sankciju piemērošanas risku 1. un 2. līmeņa importam Savienībā, kas ir atjaunojamas un ko Savienības riepu atjaunotāji var atjaunot.

                     (942)

                     Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka būtu atbilstīgi noteikt galīgos maksājumus fiksētu maksājumu veidā.

               9.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

                     (943)

                     Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanu konkrētu ĶTR izcelsmes jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, importam.

                     (944)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar labvēlīgo atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) 2016/1037 25. panta 1. punktu (137),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu jaunu vai atjaunotu gumijas pneimatisko riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121 un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 4011 20 90 un ex 4012 12 00 (Taric kods 4012120010), importam tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums.

               2.   Galīgie kompensācijas maksājumi, kas piemērojami 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kurš ražots turpmāk norādītajos uzņēmumos, EUR valūtā par vienību, ir šādi.

                           Uzņēmums

                           Galīgais kompensācijas maksājums

                              Taric papildu kods

                              Xingyuan Tire Group Ltd, Co.; Guangrao Xinhongyuan Tyre Co., Ltd.

                           57,28

                           C331

                              Giti Tire (Anhui) Company Ltd; Giti Tire (Fujian) Company, Ltd; Giti Tire (Hualin) Company Ltd; Giti Tire (Yinchuan) Company, Ltd.

                           11,07

                           C332

                              Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co, Ltd.

                           49,07

                           C333

                              Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

                           3,75

                           C334

                           Citi uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā un kas uzskaitīti I pielikumā

                           27,69

                           Skatīt 1. pielikumu

                           Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšanā, un kas uzskaitīti II pielikumā

                           57,28

                           Skatīt 2. pielikumu

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           57,28

                           C999

               3.   Šā panta 2. punktā vai I vai II pielikumā minētajiem uzņēmumiem individuālās kompensācijas maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie (attiecīgā ražojuma) (gab.), kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

               4.   Autotransporta piekabju un puspiekabju riteņus, kas aprīkoti ar autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētām jaunām vai atjaunotām gumijas pneimatiskajām riepām, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, klasificē ar Taric kodiem 8708701015, 8708701080, 8708705015, 8708705080, 8708709115, 8708709915, 8716909015 un 8716909080.

               5.   Gadījumos, kad preces bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc faktiski samaksāto vai maksājamo cenu muitas vērtības noteikšanas nolūkā proporcionāli sadala saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 131. pantu, 2. punktā noteikto antisubsidēšanas maksājuma summu procentuāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcijai.

               6.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par trīsarpus procentpunktiem.

            2. pants
            Komisijas Regulu (ES) 2018/1579 groza šādi:

                        1)

                        regulas 1. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

                           “2.   Galīgie antidempinga maksājumi, kas piemērojami 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kurš ražots turpmāk norādītajos uzņēmumos, EUR valūtā par vienību, ir šādi.

                                       Uzņēmums

                                       Galīgais antidempinga maksājums

                                          Taric papildu kods

                                          Xingyuan Tire Group Ltd, Co.; Guangrao Xinhongyuan Tyre Co., Ltd.

                                       4,48

                                       C331

                                          Giti Tire (Anhui) Company Ltd; Giti Tire (Fujian) Company, Ltd; Giti Tire (Hualin) Company Ltd; Giti Tire (Yinchuan) Company, Ltd.

                                       36,89

                                       C332

                                          Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co, Ltd.

                                       0,37

                                       C333

                                          Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

                                       38,98

                                       C334

                                       Citi I pielikumā minētie uzņēmumi, kas sadarbojās

                                       21,62

                                       Skatīt 1. pielikumu

                                       Citi II pielikumā minētie uzņēmumi, kas sadarbojās

                                       0

                                       Skatīt 2. pielikumu

                                       Visi pārējie uzņēmumi

                                       4,48

                                       C999

                           3.   Šā panta 2. punktā vai 1. vai 2. pielikumā norādītajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona, norādot savu vārdu, uzvārdu un ieņemamo amatu: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie (attiecīgā ražojuma) (gab.), kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.”;

                        2)

                        regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
                        “Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kuri norādīti tabulā un uz kuriem attiecas individuāls maksājums, kas nepārsniedz maksājuma likmi, kura piemērojama uzņēmumiem, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšana, ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka:

                                    a)

                                    tas no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (izmeklēšanas periodā) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto attiecīgo ražojumu,

                                    b)

                                    tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi,

                                    c)

                                    tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu.”;

                        3)

                        regulas pielikumu aizstāj ar 1. un 2. pielikumu.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 9. novembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

            (2)  OV C 346, 14.10.2017., 9. lpp..

            (3)  Šajā regulā apzīmējums “ĶV” lietots plašā nozīmē, ar to apzīmē Valsts padomi, kā arī visas ministrijas, departamentus, aģentūras un pārvaldes iestādes centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī.

            (4)  Komisijas Regula (ES) 2018/683 (2018. gada 4. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu jaunu vai atjaunotu gumijas pneimatisko riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, importam (OV L 116, 7.5.2018., 8. lpp.).

            (5)  Paziņojums par antidempinga pasākumu uzsākšanu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu jaunu vai atjaunotu riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, importam (OV C 264, 11.8.2017., 14. lpp.), kas grozīts ar labojumu Paziņojumā par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes jaunu un atjaunotu riepu autobusiem vai kravas automobiļiem importu (OV C 356, 21.10.2017., 24. lpp.).

            (6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1579 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 263, 22.10.2018., 3. lpp.).

            (7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/163 (2018. gada 1. februāris), ar ko attiecina reģistrāciju uz jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes riepu importu (OV L 30, 2.2.2018., 12. lpp.).

            (8)  Grupas detalizētu sastāvu skatīt 50. apsvērumā.

            (9)  Grupas detalizētu sastāvu skatīt 50. apsvērumā.

            (10)  Grupas detalizētu sastāvu skatīt 50. apsvērumā.

            (11)  Komisijas apkopotā un saņemtā informācija liecina, ka autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu tirgu Savienībā veido trīs līmeņi. 1. līmeņa riepas ir jaunas galveno ražotāju vadošo zīmolu premium riepas. 2. līmeņa riepas ir lielākā daļa riepu, kas nav premium, un tās var būt gan jaunas, gan atjaunotas. To cenas un veiktspējas rādītāji svārstās no aptuveni 65 līdz 80 % no 1. līmeņa riepu cenas. 3. līmeņa riepas ir gan jaunas, gan atjaunotas riepas ar zemākiem veiktspējas rādītājiem un ļoti ierobežotu atjaunojamību.

            (12)  Sk. Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (2003/361/EK).

            (13)  Izmeklēšanas periodā šis uzņēmums bija pazīstams ar nosaukumu “Chonche Auto Double Happiness Tyre Corp”. No 2018. gada 13. augusts uzņēmums mainījis nosaukumu uz Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.

            (14)  Saistīts ar China National Tire & Rubber Co. Ltd kā vairāk nekā 5 % kapitāldaļu turētājs izmeklēšanas periodā saskaņā ar 127. panta d) punktu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu.

            (15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

            (16)  Saskaņā ar Deklarāciju par strīdu izšķiršanu, ievērojot Nolīgumu par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību vi panta īstenošanu, vai SKP nolīguma V daļu. Skatīt arī DS 427 WT/DS427/RW China anti-dumping CVD measure on broilers – 7.1. punktā citēta minētā deklarācija. Komisija uzskata, ka tai pēc iespējas būtu jānodrošina paralēlās antidempinga izmeklēšanas un antisubsidēšanas izmeklēšanas rezultātu konsekvence.

            (17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK, OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

            (18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

            (19)  Lietas piezīme (lietas reģistrācijas sistēmas numurs t18.007994).

            (20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

            (21)  Eiropas Komisija, lieta COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag; lieta COMP/E-2/36.041/PO. Eiropas Savienības Tiesas 1983. gada 9. novembra spriedums lietā C-322/81 Michelin/Komisija, ECLI: EU:C:1983:313.

            (22)  Minētās izmeklēšanas attiecās uz ASV, Indiju, Ēģipti un Eirāzijas komisiju.

            (23)  Eiropas Komisija, lieta COMP/M. 4564 – Bridgestone/Bandag; lieta COMP/E-2/36.041/PO. Eiropas Savienības Tiesas 1983. gada 9. novembra spriedums lietā C-322/81 Michelin/Komisija, ECLI: EU:C:1983:313.

            (24)  Eiropas Komisija, lieta COMP/M. 4564 – Bridgestone/Bandag;

            (25)  Eiropas Savienības Tiesa, 2016. gada 17. marta spriedums, lieta C-232/14 Portmeirion Group, ECLI:EU:C:2016:180, 47. punkts un turpmākie punkti.

            (26)  Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas paziņojums Printing and Distributing the Tire Industry Policy, Gong Chan Ye Zheng Ce [2010] Nr. 2.

            (27)  Skatīt riepu rūpniecības politikas dokumenta 30. pantu.

            (28)  13. piecgades plāna 17. nodaļas 1. sadaļa, izcēlums pievienots.

            (29)  13. piecgades naftas ķīmiskās rūpniecības plāna IV nodaļas 5. sadaļa.

            (30)  Lēmuma Nr. 40 III nodaļas 12. pants.

            (31)  Guidance Catalogue for the Industrial Structure Adjustment, (2011. gada redakcija).

            (32)  Skatīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 215/2013, OV L 73, 15.3.2013., 182. apsvērumu (ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda izstrādājumi).

            (33)  Paziņojums par 2006. gada Ķīnas augsto tehnoloģiju eksporta kataloga izdošanu, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] Nr. 16.

            (34)  Shandong provinces riepu ražošanas pārstrukturēšanas un modernizācijas ieviešanas plāns (2014. gada 22. oktobris).

            (35)  Ķīnas Tautas Republikas Likums par valstij piederošiem uzņēmumu aktīviem, Ķīnas Tautas Republikas prezidenta Dekrēts Nr. 5, 2008. gada 28. oktobris, 11. un 12. pants.

            (36)  Ķīnas Tautas Republikas likums par banku nozares regulējumu un uzraudzību, Ķīnas Tautas Republikas prezidenta 2006. gada 31. oktobra 58. nolikums.

            (37)  Skatīt 132. apsvērumu par valstij piederošajām bankām, kuras sadarbojās, un 165. un166. apsvērumu attiecībā uz to valstij piederošo banku nosaukumiem un datiem, kuras nesadarbojās.

            (38)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Apelācijas institūcijas 2011. gada 11. marta ziņojums DS 379, 318. punkts. Skatīt arī WT/DS436/AB/R (US – Carbon Steel (India)), Apelācijas institūcijas 2014. gada 8. decembra ziņojuma 4.9., 4.10., 4.17.–4.20. punktu, un WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China) Apelācijas institūcijas 2014. gada 18. decembra ziņojuma 4.92. punktu.

            (39)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.), 121.–128. apsvērums.

            (40)  Saskaņā ar CBRC ieviešanas pasākumiem attiecībā uz Ķīnas fondēto komercbanku administratīvās licencēšanas jautājumiem (CBRC rīkojums [2017] Nr. 1), CBRC ieviešanas pasākumiem administratīvās licencēšanas jautājumos saistībā ar ārvalstu finansētām bankām (CBRC rīkojums [2015] Nr. 4), administratīvajiem pasākumiem finanšu iestāžu direktoru un vecāko amatpersonu kvalifikācijai banku sektora finanšu iestādēs (CBRC [2013] Nr. 3).

            (41)  Skatīt HRF lietu, uz kuru atsauce sniegta iepriekš 39. zemsvītras piezīmē, 132. apsvērums.

            (42)  Skatīt HRF lietu, uz kuru atsauce sniegta iepriekš 39. zemsvītras piezīmē, 132. apsvērums.

            (43)  Skatīt HRF lietu, uz kuru atsauce sniegta iepriekš 39. zemsvītras piezīmē, 141. apsvērums.

            (44)  WT/DS/296 (DS296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea), Apelācijas institūcijas 2005. gada 21. februāra ziņojums, 116. punkts.

            (45)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 296, 116. punkts.

            (46)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 296, 115. punkts.

            (47)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 296, 114. punkts, kas konkrētajā jautājumā saskan ar ekspertu grupas ziņojumu DS 194, 8.31. punkts.

            (48)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 296, 115. punkts.

            (49)  Skatīt iepriekš 39. zemsvītras piezīmē minēto HRF lietu, 152.–244. apsvērums.

            (50)  SVF darba dokuments “Resolving China's Corporate Debt Problem”, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, 2016. gada oktobris, WP/16/203.

            (51)  Livingston, M. Poon, W.P.H. and Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, izdevumā Journal of Banking & Finance, 24. lpp.

            (52)  Price, A.H., Brightbill T.C., DeFrancesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. un Neelakantan, U. (2017), China's broken promises: why it is not a market-economy, Wiley Rein LLP, 68. lpp.

            (53)  Konkrētu piemēru skatīt Reuters, (2016), Fitch Rates Shougang's USD Senior Notes Final “A-” https://www.reuters.com/article/idUSFit982112, (skatīts 2017. gada 21. oktobrī).

            (54)  Lin, L.Ws. un Milhaupt, C.J. (2016), Bonded to the State: A Network Perspective on China's Corporate Debt Market, Kolumbijas jurisprudences un ekonomikas darba dokuments Nr. 543, 20. lpp.; Livingstone, M. Poon, W.P.H. and Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, 9. lpp.

            (55)  Skatīt “Ķīlu vērtspapīru regulēšanas komisijas paziņotie provizoriskie pasākumi kredītvērtējuma darījumu administrēšanai attiecībā uz vērtspapīru tirgu”, Ķīnas Vērtspapīru regulēšanas komisijas rīkojums [2007] Nr. 50, 2007. gada 24. augusts, un “Paziņojums par Ķīnas tautas banku par uzņēmuma China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd kvalifikāciju un citām iestādēm, kas iesaistītas korporatīvo obligāciju kredītreitinga uzņēmumos”, Yinfa [1997] Nr. 547, 1997. gada 16. decembris.

            (56)  Skatīt “PBCB paziņojums par jautājumiem, kas saistīti ar kredītvērtējuma darījumiem, kurus kredītvērtējuma aģentūras veic starpbanku obligāciju tirgū”, spēkā no 2017. gada 1. jūlija.

            (57)  Skatīt HRF, uz kuru atsauce sniegta iepriekš 39. zemsvītras piezīmē, 3.4.4. sadaļā, 152.–242. apsvērumā.

            (58)  Fiksētas procentu likmes aizdevumu gadījumā. Attiecībā uz svārstīgu procentu likmju aizdevumiem, tika izmantota PBOC standarta likme izmeklēšanas perioda laikā.

            (59)  Skatīt HRF lietu, uz kuru atsauce sniegta iepriekš 39. zemsvītras piezīmē, 175.–187. apsvērums.

            (60)  Daily Report of China Onshore RMB Bond Market, 2017-05-17, Bond Information Department, China Central Depository & Clearing Co. Ltd., 5. lpp.

            (61)  Subsīdiju summas aprēķināšanas pamatnostādnes kompensācijas nodokļu izmeklēšanas gadījumos (OV C 394, 17.12.1998., 6. lpp.).

            (62)  Goldman Sachs Asset Management, Global Liquidity Management. (2015). FAQ: China's Bond Market, first half 2015. Skatīt arī http://www.kwm.com/en/knowledge/insights/chinas-onshore-bond-market-open-for-business-20151216#ref-id-here (skatīta 2016. gada 16. novembrī).

            (63)  Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2321 (OV L 338, 19.12.2017., 1. lpp.).

            (64)  Skatīt Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/969, OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp., 149.-151. punkts.

            (65)  WT/DS316/AB/R EC and Certain Member States – Large Civil Aircraft, 2011. gada 18. maijs, 1102. punkts.

            (66)  WT/DS316/AB/R EC and Certain Member States – Large Civil Aircraft, 2011. gada 18. maijs, 1067. punkts.

            (67)  “The Silk Road Fund begins operations: an interview with Zhou Xiaochuan”, 2015. gada 16. februāris, http://www.silkroadfund.com.cn/enweb, skatīts 2018. gada 11. septembrī.

            (68)  “The Belt and Road Initiative: launching a new paradigm for international investment and financing cooperation”, intervija ar Silk Road Fund priekšsēdētāju Jin Qi, 2017. gada 26. jūnijs, http://www.silkroadfund.com.cn/enweb/23809/23812/35485/index.html, skatīta 2018. gada 11. septembrī.

            (69)  Iesniedzis CNRC kā 5. lietisko pierādījumu, kas pievienots piezīmēm par informācijas dokumenta nosūtīšanu.

            (70)  https://premium.goauto.com.au/pirellis-new-push-into-truck-tyres/, 2016. gada 14. aprīlis, skatīta 2018. gada 11. septembrī.

            (71)  WT/DS316/AB/R EC and Certain Member States – Large Civil Aircraft, 2011. gada 18. maijs, 1043., 1046. punkts.

            (72)  https://www.acwapower.com/en/newsroom/press-releases/latest-news/epc-contract-with-shanghai-electric-to-develop-700-mw-dewa-csp-project-signed-in-china/.

            (73)  “Shanghai Electric to construct solar facility in Dubai”, 2018. gada 14. aprīlis, www.chinadaily.com.cn.

            (74)  http://ctgsail.com/message-from-chairman.

            (75)  “The Silk Road Fund begins operations: an interview with Zhou Xiaochuan”, 2015. gada 16. februāris, http://www.silkroadfund.com.cn/enweb, skatīts 2018. gada 11. septembrī.

            (76)  Sinosure 2014. gada pārskats, 20. lpp.

            (77)  Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas paziņojums par dokumenta “Riepu nozares politika” iespiešanu un izplatīšanu, Gong Chan Ye Zheng Ce [2010] Nr. 2, 18. un 19. pants.

            (78)  Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas [2011], izdevusi NDRC, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs.

            (79)  Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 215/2013 (2013. gada 11. marts), ar ko nosaka kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam, 182. apsvērums (OV L 73, 15.3.2013., 16. – 97. lpp.).
         Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 451/2011 (2011. gada 6. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu (OV L 128, 14.5.2011., 1. – 17. lpp.).

            (80)  Vairāki Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas un Valsts padomes viedokļi par elektroenerģijas sistēmas reformas padziļināšanu (Zhong Fa [2015], Nr. 9);

            (81)  Paziņojums par tiešās elektroenerģijas tirdzniecības izmēģinājuma shēmas izdošanu Chongqing, Yu Fu Office [2016] Nr. 167.

            (82)  Notice on accelerating market-based power trading and improving trading mechanisms, izdevušas NDRC un Valsts enerģētikas pārvalde, 2018. gada 18. jūlijs.

            (83)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/366, OV L 56, 3.3.2017., 1. lpp., (saules enerģijas paneļi), 421. un 425. apsvērums.

            (84)  Skatīt iepriekš 3.1. iedaļu.

            (85)  Cita starpā skatīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2011/42, OV L 128, 14.5.2011., 18. lpp. (krītotais papīrs), Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 215/2013, 15.3.2013., OV L 73, 16. lpp. (ar organisku pārklājumu pārklāts tērauds), Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/366, OV L 56, 3.3.2017., 1. lpp., (saules enerģijas paneļi), Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 1379/2014, OV L 367, 23.12.2014., 22. lpp. (stikla elementāršķiedra), Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/918, OV L 360, 16.12.2014., 65. lpp. (poliestera štāpeļšķiedras).

            (86)  Akceptējusi Vispārējā tiesa lietā T-444/11 Gold East Paper and Gold Huacheng Paper/Padome, Vispārējās tiesas 2014. gada 11. septembra spriedums, ECLI:EU:T:2014:773.

            (87)  Apelācijas iestādes ziņojums, US – Softwood Lumber IV, 106. punkts.

            (88)  Pasaules Bankas statistikas kapacitātes indikators ir kombinēts vērtējums, kas novērtē valsts statistikas sistēmas veiktspēju.. Tas ir balstīts uz diagnostikas sistēmu, kurā novērtētas šādas jomas: metodika, datu avoti, periodiskums un laicīgums. Šajās jomās valstis tiek vērtētas attiecībā pret 25 kritērijiem, izmantojot publiski pieejamu informāciju un/vai informāciju par valsti. Par visām valstīm iespējams iegūt datus no http://databank.worldbank.org/data/reports.aspx?source=Statistical-capacity-indicators.

            (89)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.), 330. apsvērums.

            (90)  Muitas ģenerāldirektorāta rīkojums Nr. 235, 2017. gada 20. decembris.

            (91)  Shandong province ir province ar vislielāko riepu ražošanas bāzi Ķīnā, kas veido apmēram 50 % no ĶTR kopējās riepu produkcijas.

            (92)  Shandong provinces Tautas valdības biroja 2014. gada 22. oktobrī izdotais Izpildes plāns riepu ražošanas nozares pārveidošanai un modernizācijai, 4.6. un 6.2. nodaļa.

            (93)  OV C 394, 6. lpp., 17.12.1998.

            (94)  Piemēram, skatīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2011/42, OV L 128, 14.5.2011., 18. lpp. (krītotais papīrs), Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2013/215, 11.3.2013., OV L 73, 16. lpp. (ar organisku pārklājumu pārklāts tērauds), Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/366, OV L 56, 3.3.2017., 1. lpp., (saules enerģijas paneļi), Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 1379/2014, OV L 367, 23.12.2014., 22. lpp. (stikla elementāršķiedra), Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/918, OV L 360, 16.12.2014., 65. lpp. (poliestera štāpeļšķiedras).

            (95)  Skatīt arī mutatis mutandis WT/DS294/AB/RW, US – Zeroing (DSU 21.5. pants), Apelācijas institūcijas 2009. gada 14. maija ziņojums, 453. punkts.

            (96)  Lietas piezīme par metodiku, kas izmantota, lai aplēstu patēriņu Savienībā (lietas reģistrācijas sistēmas numurs: t18.004870).

            (97)  Patēriņš Savienībā sākotnēji tika noteikts šādi. 2014. g.: 20 248 578; 2015. g.: 20 782 365; 2016. g.: 21 452 278; izmeklēšanas periodā: 21 590 193.

            (98)  Lietas piezīme par savstarpējo saistību (lietas reģistrācijas sistēmas numurs: t18.007993).

            (99)  https://www.pirelli.com/tyre/ww/en/news/2009/12/04/pirelli-tyre-collaboration-with-marangoni-for-truck-tyre-retreading/ [pēdējoreiz skatīts 2018. gada 7. septembrī].

            (100)  https://www.aeolus-tyres.com/aeolus-eco-twin-a-second-life-for-tyres/ [pēdējoreiz skatīts 2018. gada 17. jūlijā].

            (101)  Apelācijas institūcijas atbilstības ziņojums lietā WT/DS397/AB/RW, EC – Fasteners, 5.265. punkts.

            (102)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietās WT/DS454/AB/R un WT/DS460/AB/R, China – HP-SSST (Japāna)/China – HP-SSST (ES), 5.180. punkts.

            (103)  Apelācijas institūcijas atbilstības ziņojums lietā WT/DS397/AB/RW, EC – Fasteners, 5.189. punkts.

            (104)  Ekspertu grupas ziņojums lietā WT/DS397/R, EC – Fasteners (China), 7.328. punkts; skatīt arī Ekspertu grupas ziņojumu lietā WT/DS219/R, EC – Tube or Pipe Fittings, 7.292. punktu.

            (105)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā WT/DS460/AB/R, China – HP-SSST (EU), 5.180. punkts.

            (106)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001., United States – Anti-dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan, 204. punkts.

            (107)  Vispārējā tiesa, 2004. gada 28. oktobra spriedums, lieta T-35/01 Shanghai Teraoka Electronic Co.Ltd pret Padomi, 129. un 258. punkts.

            (108)  Aplēse par aukstā procesa produkcijas pārdošanu attiecīgajā periodā ir šāda: 2014. g.: 2 619 000; 2015. g.: 2 335 000; 2016. g.: 2 095 000; Izmeklēšanas periodā: 2 046 000.

            (109)  Protektoru piegādātājs Kraiburg iesniedza Bipaver to savu klientu sarakstu, kuri pērk izejvielas karstajam procesam. Sarakstā ir 38 uzņēmumu nosaukumi.

            (110)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001., United States – Anti-dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan, 204. punkts, un Vispārējās tiesas 2004. gada 28. oktobra spriedums Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd/Padome, T-35/01, 129. un 258. punkts.

            (111)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā WT/DS184/AB/R, United States - Hot Rolled Steel Products from Japan, 195. un 196. punkts

            (112)  Apelācijas institūcijas ziņojums WT/DS184/AB/R, United States - Hot Rolled Steel Products from Japan, 207. punkts.

            (113)  Apelācijas institūcijas ziņojums WT/DS184/AB/R, United States - Hot Rolled Steel Products from Japan, 204. punkts

            (114)  Lietas piezīme (lietas reģistrācijas sistēmas numurs t18.007994).

            (115)  ETRMA tīmekļa vietnē ir pieejama brošūra par 2016. un 2017. gadu. Skatīt http://www.etrma.org/uploads/Modules/Documentsmanager/20180329---statistics-booklet-2017---alternative-rubber-section-final-web.pdf.

            Goodyear Group 2017. gadā slēdza savu ražotni Apvienotajā Karalistē (aptuveni 330 darbvietu). Michelin Group slēdza vairākas ražotnes Savienībā: Francijā tika slēgtas divas ražotnes (2014. gadā – 700 nodarbināto un 2017. gadā – 330 nodarbināto), un ražotnes tika slēgtas arī Vācijā (2016. gadā – 200 nodarbināto), Ungārijā (2015. gadā – 500 nodarbināto) un Itālijā. Continental Group slēdza vienu ražotni Vācijā.

            (116)  Ražošanas apjoms (gab.) sākotnēji tika noteikts šādi. 2014. g.: 20 722 065; 2015. g.: 20 199 411; 2016. g.: 20 496 669; izmeklēšanas periodā: 20 863 087.

            (117)  Lietas piezīme (lietas reģistrācijas sistēmas numurs t18.007994).

            (118)  Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (gab.) sākotnēji tika noteikts šādi. 2014. g.: 14 584 057; 2015. g.: 14 558 260; 2016. g.: 14 385 254; izmeklēšanas periodā: 14 426 297.

            (119)  Ražīgums (vienības uz nodarbināto) sākotnēji tika noteikts šādi. 2014. g.: 539; 2015. g.: 554; 2016. g.: 586; izmeklēšanas periodā: 610.

            (120)  Lietas piezīme par savstarpējo saistību (lietas reģistrācijas sistēmas numurs: t18.007993).

            (121)  Sūdzības 107. punkts

            (122)  10.–12. tabula attiecībā uz vidējo pārdošanas cenu Savienībā par katru līmeni un lietas piezīme par savstarpējo saistību, 7. – 10. lpp. (lietas reģistrācijas sistēmas numurs: t18.007993).

            (123)  Lietas piezīme par savstarpējo saistību, 11. un 12. lpp. (lietas reģistrācijas sistēmas numurs: t18.007993).

            (124)  Goodyear Group 2017. gadā slēdza savu ražotni Apvienotajā Karalistē (aptuveni 330 darbvietu). Michelin Group slēdza vairākas ražotnes Savienībā: Francijā tika slēgtas divas ražotnes (2014. gadā – 700 nodarbināto un 2017. gadā – 330 nodarbināto), un ražotnes tika slēgtas arī Vācijā (2016. gadā – 200 nodarbināto), Ungārijā (2015. gadā – 500 nodarbināto) un Itālijā. Continental Group slēdza vienu ražotni Vācijā.

            (125)  Lietas piezīme par savstarpējo saistību, 12. – 14. lpp. (lietas reģistrācijas sistēmas numurs: t18.007993).

            (126)  Lietas piezīme par savstarpējo saistību, 12. un 13. lpp. (lietas reģistrācijas sistēmas numurs: t18.007993).

            (127)  Pagaidu antidempinga maksājuma regulas 176.–182. apsvērums.

            (128)  Analīze par tirgū pārdoto riepu izmēriem, pamatojoties uz Europool datiem. Trešo personu dati, kas apkopoti koalīcijas piezīmju par pagaidu antidempinga maksājuma regulu publiski pieejamā versijā.

            (129)  Svara/vienības aprēķini, kas pamatoti ar Eurostat datiem un ir pilnā apjomā pieejami sūdzības 2. pielikuma publiski pieejamās versijas lapā “Var. Imports Weight”.

            (130)  Skatīt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

            (131)  Skatiet 2018. gada janvārī pieņemto ES rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku;

            (132)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm.

            (133)  Skatīt Komisijas politiku mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam; https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_en.

            (134)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

            (135)  Komisijas 2017. gada 12. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2017/1925, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 282, 31.10.2017., 619. – 632. lpp.).

            (*1)  kas noteikta antidempinga izmeklēšanā

            (136)  Tiesas 2017. gada 18. janvāra spriedums (trešā palāta) Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.

            (137)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

            1. PIELIKUMS
            Izlasē neiekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās

                        Uzņēmuma nosaukums

                           Taric papildu kods

                        Bayi Rubber Co., Ltd

                        C335

                        Bridgestone (Huizhou) Tire Co., Ltd

                        C336

                        Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

                        C338

                        Guizhou Tyre Co., Ltd

                        C340

                        Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

                        C341

                        Megalith Industrial Group Co., Ltd

                        C342

                        Michelin Shenyang Tire Co., Ltd

                        C343

                        Nanjing Kumho Tire Co., Ltd

                        C344

                        Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

                        C345

                        Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

                        C346

                        Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

                        C347

                        Qingdao Fudong Tyre Co., Ltd

                        C348

                        Qingdao Hairunsen Tyre Co., Ltd

                        C349

                        Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

                        C350

                        Sailun Jinyu Group Co., Ltd

                        C351

                        Shaanxi Yanchang Petroleum Group Rubber Co., Ltd

                        C352

                        Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

                        C353

                        Shandong Changfeng Tyres Co., Ltd

                        C354

                        Shandong Haohua Tire Co., Ltd

                        C355

                        Shandong Hengfeng Rubber & Plastic Co., Ltd

                        C357

                        Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

                        C358

                        Shandong Homerun Tires Co., Ltd

                        C359

                        Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

                        C360

                        Shandong Hugerubber Co., Ltd

                        C361

                        Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

                        C362

                        Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

                        C363

                        Shandong Mirage Tyres Co., Ltd

                        C364

                        Shandong Vheal Group Co., Ltd

                        C365

                        Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

                        C366

                        Shandong Wosen Rubber Co., Ltd

                        C367

                        Shandong Yongfeng Tyres Co., Ltd

                        C368

                        Shandong Yongsheng Rubber Group Co., Ltd; Shandong Santai Rubber Co., Ltd

                        C369

                        Shandong Yongtai Group Co., Ltd

                        C370

                        Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

                        C371

                        Shengtai Group Co., Ltd

                        C372

                        Toyo Tire (Zhucheng) Co., Ltd

                        C374

                        Triangle Tyre Co., Ltd

                        C375

                        Weifang Goldshield Tire Co., Ltd

                        C376

                        Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

                        C377

                        Xuzhou Armour Rubber Company Ltd

                        C378

            2. PIELIKUMS
            Citi izlasē neiekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet nesadarbojās antisubsidēšanas izmeklēšanā

                        Uzņēmuma nosaukums

                           Taric papildu kods

                        Briway Tire Co., Ltd.

                        C337

                        Goodyear Dalian Tire Co., Ltd

                        C339

                        Shandong Hawk International Rubber Industry Co., Ltd.

                        C356

                        Sichuan Kalevei Technology Co., Ltd.

                        C373

                        Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

                        C379