title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1115 (2017. gada 22. jūnijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū atjauno darbīgās vielas propoksikarbazona apstiprinājumu un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               23.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 162/38

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1115
   (2017. gada 22. jūnijs),
   ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū atjauno darbīgās vielas propoksikarbazona apstiprinājumu un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Direktīvu 2003/119/EK (2) propoksikarbazons kā darbīgā viela tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā (3).

               (2)

               Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

               (3)

               Darbīgās vielas propoksikarbazona apstiprinājums, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2018. gada 31. janvārī.

               (4)

               Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā periodā tika iesniegts pieteikums par propoksikarbazona apstiprinājuma atjaunošanu.

               (5)

               Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

               (6)

               Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2015. gada 19. novembrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

               (7)

               Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Iestāde arī nodeva atklātībai papildu kopsavilkuma dokumentāciju.

               (8)

               Iestāde 2016. gada 19. oktobrī paziņoja Komisijai savu secinājumu (6) par to, vai ir sagaidāms, ka propoksikarbazons (novērtētais variants: propoksikarbazonnātrijs) atbilst apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Komisija 2017. gada 23. janvārī iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai ziņojuma projektu par propoksikarbazonnātrija apstiprinājuma atjaunošanu.

               (9)

               Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja iesniegt piezīmes par atjaunošanas ziņojumu.

               (10)

               Par vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa, kurā ir propoksikarbazons, vienu vai vairākiem raksturīgajiem lietojumiem ir konstatēts, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji.

               (11)

               Tādēļ propoksikarbazona apstiprinājumu ir lietderīgi atjaunot.

               (12)

               Propoksikarbazona apstiprinājuma atjaunošanas riska novērtējums ir balstīts uz skaitā ierobežotiem raksturīgajiem lietojumiem, kas tomēr neierobežo to, kādiem lietojumiem propoksikarbazonu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tādēļ nav lietderīgi paturēt spēkā ierobežojumu, kas ļauj minēto vielu lietot tikai par herbicīdu.

               (13)

               Tomēr, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāparedz daži nosacījumi un ierobežojumi. Konkrētāk, ir lietderīgi pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

               (14)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 3. punktu saistībā ar tās 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

               (15)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2016 (7) propoksikarbazona apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2018. gada 31. janvārim, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu ir pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. septembra.

               (16)

               Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana
   I pielikumā norādītās darbīgās vielas propoksikarbazona apstiprinājumu atjauno, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.
   3. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošanas sākums
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2017. gada 1. septembra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 22. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2003. gada 5. decembra Direktīva 2003/119/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, iekļaujot tajā aktīvās vielas mezosulfuronu, propoksikarbazonu un zoksamīdu (OV L 325, 12.12.2003., 41. lpp.).

      (3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

      (5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

      (6)  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propoxycarbazone. EFSA Journal 2016; 14(10):4612 (25 lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2016.4612. Pieejams šeit: http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4612.

      (7)  Komisijas 2016. gada 17. novembra Īstenošanas regula (ES) 2016/2016, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām acetamiprīdam, benzoskābei, flazasulfuronam, mekopropam-P, mepanipirīmam, mezosulfuronam, propinebam, propoksikarbazonam, propizamīdam, propikonazolam, Pseudomonas chlororaphis celmam MA 342, piraklostrobīnam, hinoksifēnam, tiakloprīdam, tiramam, ciramam, zoksamīdam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 312, 18.11.2016., 21. lpp.).

      I PIELIKUMS

                  Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                     IUPAC nosaukums

                  Tīrība (1)

                  Apstiprināšanas datums

                  Apstiprinājuma termiņa beigas

                  Īpaši noteikumi

                  Propoksikarbazons (sākumsavienojums)
                  Propoksikarbazonnātrijs (variants)

                     CAS Nr. 145026-81-9 (propoksikarbazons)

                     CAS Nr. 181274-15-7 (propoksikarbazonnātrijs)

                     CIPAC Nr. 655 (propoksikarbazons)

                     CIPAC Nr. 655.011 (propoksikarbazonnātrijs)

                  Propoksikarbazons:
                  metil-2-[(4,5-dihidro-4-metil-5-okso-3-propoksi-1H-1,2,4-triazol-1-karboksamido)sulfonil]benzoāts
                  Propoksikarbazonnātrijs:
                  nātrija {[2-(metoksikarbonil)fenil]sulfonil}[(4,5-dihidro-4-metil-5-okso-3-propoksi-1H-1,2,4-triazol-1-il)karbonil]azanīds

                  ≥ 950 g/kg

                     (izteikts kā propoksikarbazonnātrijs)

                  2017. gada 1. septembris

                  2032. gada 31. augusts

                  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus ziņojumā par propoksikarbazona apstiprinājuma atjaunošanu, it īpaši tā I un II papildinājumu.
                  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                              —

                              ūdensorganismu, it īpaši ūdensaugu, un nemērķa sauszemes augu aizsardzībai,

                              —

                              gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai īpašiem klimatiskajiem apstākļiem.

                        Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
                  Divu gadu laikā pēc tam, kad Komisija publiskojusi vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmes izvērtēšanu uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, pieteikuma iesniedzējs iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei apstiprinošu informāciju par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas dzeramajā ūdenī.

         (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

      II PIELIKUMS
      Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

                  1)

                  A daļā 76. ierakstu par propoksikarbazonu svītro;

                  2)

                  B daļā iekļauj šādu ierakstu:

                              Numurs

                              Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                                 IUPAC nosaukums

                              Tīrība (1)

                              Apstiprināšanas datums

                              Apstiprinājuma termiņa beigas

                              Īpaši noteikumi

                              “114

                              Propoksikarbazons (sākumsavienojums)
                              Propoksikarbazonnātrijs (variants)

                                 CAS Nr. 145026-81-9 (propoksikarbazons)

                                 CAS Nr. 181274-15-7 (propoksikarbazonnātrijs)

                                 CIPAC Nr. 655 (propoksikarbazons)

                                 CIPAC Nr. 655.011 (propoksikarbazonnātrijs)

                              Propoksikarbazons:
                              metil-2-[(4,5-dihidro-4-metil-5-okso-3-propoksi-1H-1,2,4-triazol-1-karboksamido)sulfonil]benzoāts
                              Propoksikarbazonnātrijs:
                              nātrija {[2-(metoksikarbonil)fenil]sulfonil}[(4,5-dihidro-4-metil-5-okso-3-propoksi-1H-1,2,4-triazol-1-il)karbonil]azanīds

                              ≥ 950 g/kg

                                 (izteikts kā propoksikarbazonnātrijs)

                              2017. gada 1. septembris

                              2032. gada 31. augusts

                              Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus ziņojumā par propoksikarbazona apstiprinājuma atjaunošanu, it īpaši tā I un II papildinājumu.
                              Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                                          —

                                          ūdensorganismu, it īpaši ūdensaugu, un nemērķa sauszemes augu aizsardzībai,

                                          —

                                          gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota reģionos ar jutīgu augsni un/vai īpašiem klimatiskajiem apstākļiem.

                                    Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
                              Divu gadu laikā pēc tam, kad Komisija publiskojusi vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmes izvērtēšanu uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, pieteikuma iesniedzējs iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei apstiprinošu informāciju par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas dzeramajā ūdenī.”

         (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1431 (2015. gada 26. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               27.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 224/37

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1431
   (2015. gada 26. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 26. augustā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  171,5

                  ZZ

                  171,5

                  0709 93 10

                  TR

                  125,7

                  ZZ

                  125,7

                  0805 50 10

                  AR

                  155,9

                  BO

                  152,6

                  CL

                  155,5

                  UY

                  133,4

                  ZA

                  161,9

                  ZZ

                  151,9

                  0806 10 10

                  BA

                  74,4

                  EG

                  213,1

                  MA

                  201,6

                  MK

                  68,3

                  TR

                  147,2

                  ZZ

                  140,9

                  0808 10 80

                  AR

                  124,0

                  BR

                  102,5

                  CL

                  133,1

                  NZ

                  146,1

                  US

                  162,3

                  UY

                  170,8

                  ZA

                  123,7

                  ZZ

                  137,5

                  0808 30 90

                  AR

                  131,9

                  CL

                  107,2

                  NZ

                  210,1

                  TR

                  126,8

                  ZA

                  106,7

                  ZZ

                  136,5

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  53,8

                  TR

                  134,6

                  ZZ

                  94,2

                  0809 40 05

                  BA

                  58,1

                  MK

                  24,5

                  ZZ

                  41,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1208/2013 ( 2013. gada 25. novembris ), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Prosciutto di Parma (ACVN))

text:
               28.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 317/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1208/2013
   (2013. gada 25. novembris),
   ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto di Parma (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto di Parma, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas 1996. gada 12. jūnija Regulu (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (2).

               (2)

               Pieteikuma mērķis ir specifikācijas grozīšana šādā veidā.

               (3)

               Pēc ieteikumiem attiecībā uz uzturu, kuri tagad ir apstiprināti Pasaules Veselības organizācijas galvenajā mītnē, maksimālā sāls satura vidējā vērtība no 6,9 % ir samazināta līdz 6,2 %, bet minimālā sāls satura vidējā vērtība – no 4,5 % līdz 4,2 %.

               (4)

               Attiecībā uz šķēlēs un iepriekšējā iesaiņojumā piedāvājama Prosciutto di Parma marķēšanu paredzēts, ka ražotāja akronīma vietā zem konsorcija simbola jābūt iepakošanas vai griešanas uzņēmuma arkronīmam. Turklāt ražotāja [vārda un] uzvārda vai – jebkurā gadījumā – aizsargātā cilmes vietas nosaukuma kontroles sistēmā reģistrētas un visām sistēmas paredzētajām kontroles un sertifikācijas procedūrām pakļautas personas [vārda un] uzvārda norādīšana uz šķēlēs sagriezta un iepriekšējā iesaiņojumā esoša Prosciutto di Parma iepakojuma ir padarīta par obligātu. Vienotajā dokumentā ietilpstošie īpašie noteikumi attiecībā uz grafisko atveidi uz iepakojuma ir aizstāti ar formulējumu, kas nav tik detalizēts.

               (5)

               Grozīta tabula, ar kuru paredzēti minimālie derīguma termiņi dažādu kategoriju produktiem atkarībā no dažādu veidu iepakošanas tehnoloģijas, ko izmanto attiecībā uz šķēlēs sagrieztu un iepriekšējā iesaiņojumā esošu Prosciutto di Parma, lai šie termiņi būtu saskaņā ar dažu jaunāko pētījumu rezultātiem šajā jomā.

               (6)

               Ieviests precizējums, lai varētu nekļūdīgi identificēt attiecīgo kategoriju cūkas ciskas, kas ir derīgas šā produkta pagatavošanai, patlaban izmantotajai frāzei “catégories centrales du classement CEE” (“EEK klasifikācijas centrālās kategorijas”) pievienojot īpašu norādi par to, ka attiecīgās ciskas pieder pie kategorijām, ko apzīmē ar burtiem “U”, “R” un “O”.

               (7)

               Komisija izvērtēja minēto grozījumu un secināja, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Prosciutto di Parma specifikāciju groza atbilstīgi šīs regulas I pielikumam.
   2. pants
   Konsolidēts vienotais dokuments, kurā sniegti galvenie specifikācijas elementi, sniegts šīs regulas II pielikumā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 25. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

      I PIELIKUMS
      Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto di Parma apzīmētā produkta specifikācijā apstiprina šādus grozījumus:

         GROZĪJUMU PIETEIKUMS

      Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

         GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

            PROSCIUTTO DI PARMA

      EK Nr. IT-PDO-0317-01028-9.8.2012.

         AĢIN ( ) ACVN (X)

      1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

                  —

                  Produkta apraksts

                  —

                  Ražošanas metode

                  —

                  Marķēšana

            2.   Grozījuma(-u) veids:

                  —

                  Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

            3.   Grozījums(-i):

      Vienotajā dokumentā un specifikācijā veikto grozījumu kopsavilkums sniegts šeit turpmāk.
      Pirmais grozījums attiecas uz specifikācijas B daļu un vienotā dokumenta 5.2. punktu un skar produktu raksturojošos parametrus – mitruma un sāls saturu. Vispārējā kārtā standarts ir vienkāršots, lai atvieglotu tā piemērošanu. Būtiski grozīta vidējā sāls satura minimālā un maksimālā vērtība. Šā parametra maksimālā vērtība no 6,9 % samazināta līdz 6,2 %, bet minimālā vērtība – no 4,5 % līdz 4,2 %, tā, lai vidējais sāls saturs produktā būtu ievērojami zemāks nekā iepriekš. Šāds lēmums ir pieņemts, atsaucoties uz uzturvērtības ieteikumiem, kas tagad ir apstiprināti Pasaules Veselības organizācijas galvenajā mītnē.
      Arī otrais labojums attiecas uz B daļu (pēdējais punkts par marķēšanu), kā arī uz specifikācijas H daļu un vienotā dokumenta 3.7. punktu un skar šķēlēs sagrieztu un iepriekš safasētu Prosciutto di Parma. Konkrētāk, tekstā paredzētie īpašie noteikumi aizstāti ar vispārīgāku formulējumu, kurā nav tehniska rakstura prasību. Šā grozījuma mērķis ir vienkāršot iespējamos turpmākos grozījumus attiecībā uz konkrētā iepakojuma grafisko noformējumu tādā ziņā, ka būs vienkāršāk izdarīt grozījumus, piemēram, vienīgi specifikācijā vai kādā no tās pielikumiem (minētais tiesību akts) un nevis vienlaikus grozot minētos dokumentus un vienoto dokumentu.
      Trešais grozījums attiecas uz specifikācijas H daļu, bet ne uz vienoto dokumentu un arī skar šķēlēs sagriezta un iepriekš safasēta Prosciutto di Parma iepakojuma grafisko noformējumu. Skaidrākas komerciālās pārredzamības labad paredzēts arī norādīt zem hercoga kroņa nevis ražotāja, bet gan iepakošanas vai griešanas uzņēmuma arkronīmu. Iepakošanas vai griešanas uzņēmums faktiski ir pēdējais produkta gatavošanas dalībnieks pirms tā piedāvāšanas patērētājam, un šis uzņēmums ir galvenais atbildīgais patērētāja priekšā. Normatīvie akti marķēšanas jomā paredz obligāti norādīt iepakošanas uzņēmuma juridisko adresi. Saskanības labad blakus šai norādei ir vajadzīgs atveidot arī akronīmu burtu un ciparu koda veidā, lai identificētu šo ekonomikas dalībnieku ar ACVN Prosciutto di Parma aizsargātā produkta ražošanas nozares vidū.
      Ar šo pēdējo grozījumu ir cieši saistīti jaunākie grozījumi attiecībā uz 13. un 14. punktu tiesību aktā par Prosciutto di Parma griešanu, lai sagatavotu to šķēlēs un [iepriekš] safasētu. Apskatīto grozījumu mērķis ir panākt to, lai uz šķēlēs sagriezta un iepriekšējā iesaiņojumā esoša Prosciutto di Parma iepakojuma būtu obligāti norādīts tāda ražotāja [vārds un] uzvārds vai tāda iepakošanas uzņēmuma nosaukums, kuri reģistrēti ACVN kontroles sistēmā un pakļauti visām ACVN Prosciutto di Parma sistēmas paredzētajām kontroles un sertifikācijas procedūrām. Lai to izdarītu, pašreizējais 13. pants ir papildināts un specifikācijā iekļauts jauns 14. pants.
      Šo pēdējo grozījumu pamato šādi elementi. Specifikācijā tās pašreizējā redakcijā, attiecībā uz kuru iesniegts grozījumu pieteikums, nav paredzēts obligāti piestiprināt pie etiķetes vai iepakojuma ražotāja [vārdu un] uzvārdu vai iepakošanas uzņēmuma nosaukumu, tādējādi atstājot iespēju, kas paredzēta valsts un ES tiesību aktos, norādīt vienīgi tās personas [vārdu un] uzvārdu, kas izplata vai tirgo produktu. Tātad par šo pēdējo dalībnieku ir skaidrs, ka tas nepiedalās nekādā produkta ražošanas, kontroles vai iepakošanas darbībā un nav pakļauts kontrolei, ko veic ACVN Prosciutto di Parma sertifikācijas struktūra.
      Lai pieņemtu galveno domu un dažus jaunus principus, kas noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 (2), un jo īpaši tās 8. panta un turpmāko pantu noteikumus, tad, apsteidzot regulas galīgo stāšanos spēkā, jau ir nolemts identificēt “pārtikas nozares dalībnieku, kura atbildības jomā ietilpst informācija par pārtikas produktiem” (pienākums, kas skaidri paredzēts ar iepriekš minēto regulu) un kurš būtu faktiski spējīgs garantēt atbilstību starp Prosciutto di Parma un norādēm uz etiķetes. Šādu garantiju spēj sniegt vienīgi ražotāji, kas pagatavojuši un pārbaudījuši produktus, un iepakošanas vai griešanas uzņēmumi, kas veikuši griešanu šķēlēs un iepakošanu, jo griešana un iepakošana ir vienota un nedalāma darbība, un tātad iepakošanas uzņēmums veic arī griešanu. Šie abi dalībnieki spēj sniegt būtisku garantiju attiecībā uz minēto informāciju par produktu un tātad var likumīgi tikt uzskatīti par atbildīgiem patērētāja priekšā. Šajā saistībā vienīgi ražotāja [vārda un] uzvārda norādīšana uz etiķetes var izrādīties diskriminējoša un nepamatota attiecībā pret iemeslu, kā dēļ iesniegts grozījumu pieteikums.
      Turklāt šā grozījuma mērķis ir panākt, lai kā atbildīgās par informāciju attiecībā uz produktu tiktu identificētas vienīgi personas, kas ir reģistrētas ACVN Prosciutto di Parma sertifikācijas struktūras oficiālajā kontroles sistēmā. Šajā sakarā gan ražotāji, gan arī iepakošanas/griešanas uzņēmumi ir regulāri pakļauti pārbaudēm, ko veic kompetentas iestādes; arī šeit izraudzīties tikai vienu to tiem var būt pretrunā ar iepriekš izklāstīto pamatojumu.
      Šo iemeslu dēļ uzskatām, ka ir vajadzīgs paredzēt abas iespējas – norādīt ražotāja [vārdu un] uzvārdu vai iepakošanas/griešanas uzņēmuma nosaukumu.
      Turklāt uzņēmuma pilnas juridiskās adreses norādīšana uz iepakojuma (kas aizstāj burtu un ciparu akronīmu un kodu izmantošanu) uzlabo produkta izsekojamības sistēmu un tā pārredzamību un dara šo sistēmu pieejamāku arī vidēji labi informētam patērētājam.
      Kad iepakošanas/griešanas uzņēmuma nosaukums ir norādīts zem melnā trīsstūra, ražotājs līdzās citai informācijas uz etiķetes vai iepakojuma var pievienot arī savu paša zīmolu un uzņēmuma juridisko adresi.
      Vispārīgākā kārtā iepriekš minēto dalībnieku juridisko adrešu pievienošanu iepakojuma virspusē veic tādēļ, lai sniegtu garantiju patērētājiem attiecībā uz produkta Prosciutto di Parma atbilstību informācijai, kura norādīta uz etiķetes, kas ar to saistīta, un par kuru atbild dalībnieki, kas pakļauti sertifikācijas iestādes kontrolei. Grozījuma mērķis ir nodrošināt tās informācijas labāku pārredzamību, kura norādīta uz produkta iepakojuma; šā grozījuma vienīgais labuma guvējs ir patērētājs, kurš iegādājas produktu.
      Izdarīts vēl viens grozījums – tas attiecas arī uz tiesību aktu par griešanu šķēlēs, un ar to pārskata, racionalizē un vienkāršo minētā tiesību akta 12. pantu, ar kuru nosaka standartus attiecībā uz šķēlēs sagriezta un iepriekš safasēta Prosciutto di Parma minimālo derīguma termiņu. Pēc dažu nesenu pētījumu rezultātiem šajā saistībā ir atzīts par lietderīgu pārskatīt tabulu, ar kuru paredzēti derīguma termiņi dažādu kategoriju produktiem atkarībā no dažādu veidu iepakošanas tehnoloģijas.
      Visbeidzot, pēdējais grozījums attiecas uz specifikācijas C daļu, un jo īpaši uz noteikumiem par Prosciutto di Parma ražošanai paredzētajām cūkām. Audzēšanas paņēmienu definīcijā precizēts, ka “to mērķis ir izaudzēt smaga svara cūkas, nodrošinot mērenu ikdienas svara pieaugumu, un iegūt liemeņus, kas atbilstu EEK klasifikācijas centrālajām kategorijām”. Itālijas normatīvajos aktos noteikta ne tikai atšķirība starp smaga svara cūkām (H) un viegla svara cūkām (L), bet tajos saskaņā ar Savienības tiesību aktiem paredzēta arī klasifikācijas sistēma ar iedalījumu kategorijās, kuras apzīmē ar šādiem burtiem: EUROP. Kaut arī citētajā tekstā trūkst skaidras atsauces uz burtiem, sistēmā skaidri norādīts, ka Prosciutto di Parma var pagatavot vienīgi no tādām smaga svara cūku (H) ciskām, kuras pieder pie Kopienas klasifikācijas centrālajām kategorijām, ko apzīmē ar burtiem “U”, “R” un “O”, bet cūku liemeņus, kas novērtēti ar “E” un “P” kategoriju, neizmanto. Izdarot šo izvēli specifikācijas izstrādes laikā, vadījās no pārliecības, ka to cisku īpašības, kuras iegūtas no liemeņiem, kas sertificēti ar “E” un “P” kategoriju, neatbilst prasībām, kas noteiktas produktam Prosciutto di Parma.
      Savienības līmenī patlaban risinās sarunas par “S” kategorijas iekļaušanu iepriekš minētajā EUROP klasifikācijas sistēmā. Likumdošanas process, kas jau ir stipri pavirzījies uz priekšu, šķiet apstiprinām, ka drīz vien Kopienas klasifikācijas sistēma varētu tikt apzīmēta ar nosaukumu SEUROP; un tad tai būtu tieša ietekme arī uz Itāliju, kurā šī klasifikācija attieksies vienlaikus gan uz smaga, gan viegla svara cūkām.
      Šis jauninājums varētu radīt lielas grūtības attiecīgo specifikācijas noteikumu interpretācijā: tad būtu grūti noteikt, kuras ir “klasifikācijas centrālās kategorijas”, un rastos apdraudējums, ka tiek atļauts izmantot neatbilstīgas izejvielas vai izbrāķēt tādas, kas pilnīgi atbilst Prosciutto di Parma raksturīgajām īpašībām. Šādām bažām ir savs pamats, jo, ņemot vērā jauno sistēmas noformējumu, par šīm centrālajām kategorijām varētu tikt uzskatītas tās, kuras apzīmētas ar burtiem “E”, “U”, “R” un “O”, vai tās, kuras apzīmētas vienīgi ar burtiem “U” un “R”. Pirmajā gadījumā ar burtu “E” apzīmētās cūku ciskas varētu tikt pievienotas centrālo kategoriju ciskām – tas palielinātu apdraudējumu, ka Prosciutto di Parma ražošanai tiek izmantotas šim produktam neatbilstīgas izejvielas. Otrajā gadījumā tiktu izbrāķētas ar burtu “O” apzīmētās ciskas, kaut arī tām piemīt vislabākās īpašības.
      Ņemot vērā iepriekš minēto, lai novērstu šādu ar interpretāciju saistītu nenoteiktību, būtu lietderīgi precizēt specifikācijas C daļā līdz šim izmantoto formulējumu “EEK klasifikācijas centrālās kategorijas”, norādot, ka šīs centrālās kategorijas attiecas uz liemeņiem, kas novērtēti ar burtiem “U”, “R” un “O”.

         (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

         (2)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

      II PIELIKUMS

         KONSOLIDĒTS VIENOTAIS DOKUMENTS

      Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

            PROSCIUTTO DI PARMA

      EK Nr. IT-PDO-0317-01028-9.8.2012

         AĢIN ( ) ACVN (X)

      1.   Nosaukums

         Prosciutto di Parma

      2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

      Itālija
      3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

      3.1.   Produkta veids

                  1.2. grupa.

                  Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

            3.2.   Tā produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

      Produkts ir nogatavināts žāvētais šķiņķis; to identificē pēc marķējuma, kas iededzināts uz ādas; pēc ārējās formas šķiņķis ir noapaļots, bez distālās daļas (kājas), bez ārējām nepilnībām, kas var apdraudēt produkta tēlu, ar ierobežotu atvērto muskuļaudu daļu līdz maksimāli 6 centimetriem – aiz ciskas kaula galviņas (kauliņš), (īsa aplīdzināšana); svars: parasti no astoņiem līdz desmit kilogramiem, taču nekad nav mazāks par septiņiem kilogramiem; krāsa pēc sagriešanas: viendabīga no sārtas līdz sarkanai, vietumis cauraudzis speķis tīri baltā krāsā; smarža un garša: gaļas garša ir patīkama un maiga ar sāļu piegaršu un īpatnēju raksturīgu aromātu; raksturīga precīza atbilstība noteiktajām analizējamo rādītāju vērtībām (mitrums, sāļums, proteolīzes indekss); pēc produkta Prosciutto di Parma nogatavināšanas to var realizēt veselu, atkaulotu un gabalos, kuru forma un svars var atšķirties, kā arī šķēlēs atbilstošā iepakojumā.
      3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

      Izejvielai (svaigi augšstilbi), kuru izmanto Prosciutto di Parma ražošanai, raksturīgas šādas īpašības: tauku konsistenci novērtē, nosakot joda rādītāju un/vai linolskābes koncentrāciju augšstilba zemādas iekšējā un ārējā tauku slānī. Katrā paraugā joda skaitlis nedrīkst būt lielāks par 70, bet linolskābes koncentrācija nedrīkst pārsniegt 15 %; svaiga, nodīrāta augšstilba ārējās daļas tauku slāņa biezumam, mērot vertikāli virzienā ciskas kaula galviņai (zem pamatnes), ir jābūt apmēram 20 mm – svaigiem augšstilbiem, kurus izmanto, lai ražotu Prosciutto di Parma svarā no septiņiem līdz deviņiem kilogramiem, un apmēram 30 mm – svaigiem augšstilbiem, kurus izmanto, lai ražotu Prosciutto di Parma svarā, kas pārsniedz deviņus kilogramus. Jebkurā gadījumā tauku slāņa biezums nevar būt mazāks attiecīgi par 15 mm un 20 mm abām svaigu augšstilbu kategorijām kopā ar ādu. “Kroņa” formas marķējumam ir jābūt pietiekami lielam, lai nevarētu atdalīt ādu no ciskas muskuļaudiem, kas ir zem tās. Svaigu nodīrātu augšstilbu vēlamais svars ir no 12 līdz 14 kilogramiem, un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par 10 kilogramiem.
      3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

      Atļautā barība, tās daudzums un lietošanas veids ir norādīts divās tabulās, no kurām pirmā attiecas uz atļauto barošanas režīmu, ja dzīvsvars nav lielāks par 80 kilogramiem, bet otra – uz atļauto ēdināšanas režīmu nobarošanas posmā. Barību vēlams dot šķidrā veidā (putra vai cūkēdiens), ko saskaņā ar tradīciju var papildināt ar sūkalām.
      Pirmajā posmā labības sausās masas daļa nedrīkst būt mazāka par 45 % no kopējā uzņemtās barības daudzuma, un pirmajā posmā var izmantot šādus barības līdzekļus: kukurūzas lipekļa putraimi un/vai kukurūzas lipekļa barība, ceratonijas augļi bez kauliņiem, zivju milti, sojas ekstrakcijas milti, spirta rūpniecības blakusprodukti, paniņas, lipīdi, kuru kušanas temperatūra ir augstāka par 36 °C, proteīnu lizāti, kukurūzas skābbarība.
      Otrā (nobarošanas) posma labības sausā daļa nedrīkst būt mazāka par 55 % kopējās barības devas, un tā laikā izmanto šādus barības līdzekļus: kukurūza, cūkēdiens no kukurūzas graudiem un/vai vārpām, sorgo, miežu putraimi, kvieši, tritikāle, auzas, mazpazīstamāki graudaugi, klijas, citi kviešu pārstrādes blakusprodukti, atūdeņoti kartupeļi, biešu izspaidas un no tām pagatavota skābbarība, linu lopbarības rauši, biešu skābbarība un sausā masa, ābolu un bumbieru drabiņas, vīnogu un tomātu mizas vēdera izejas stimulēšanai, piena serums, paniņas, atūdeņoti lucernas milti, melase, sojas ekstrakcijas milti, saulgriežu, sezama, kokosriekstu un kukurūzas asnu milti, zaļie zirnīši un/vai citu tauriņziežu dzimtas augu sēklas, alus raugs un/vai torulas raugs un citi raugi, lipīdi, kuru kušanas temperatūra ir augstāka par 40 °C.
      3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

      Ražošanai un nogatavināšanai ir jānotiek 4. punktā minētajā ražošanas apgabalā, lai nodrošinātu produkta kvalitāti, izsekojamību un kontroli.
      3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

      Pēc produkta Prosciutto di Parma marķēšanas to var pārdot veselu, atkaulotu un gabalos, kuru forma un svars var atšķirties, kā arī šķēlēs atbilstošā iepakojumā; un šādā gadījumā sagriešanai un iepakošanai ir jānotiek vienīgi 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā īpašajā ražošanas apgabalā, kā arī produktam ir obligāti jāpievieno ACVN tādā veidā, lai to nevarētu izdzēst vai noņemt, ievērojot 3.7. punktā paredzētos noteikumus, lai garantētu Prosciutto di Parma raksturīgo kvalitāti un pilnīgu produkta izsekojamību.
      3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

      Pirmais Prosciutto di Parma atpazīstamības elements, kas nav saistīts ar etiķeti, taču kas atšķir to no citiem produktiem tirgū, ir marķējums “hercoga kroņa” veidā (iededzināta zīme, kas veidota kā stilizēts kronis no pieciem punktiem kopā ar vietvārdu “Parma”). Šai atšķirības zīmei ir divi uzdevumi: atšķirt produktu no citiem žāvētā šķiņķa veidiem, garantējot tā autentiskumu (identifikācijas zīme), kā arī garantēt, ka produkts ir izgājis visus paredzētos ražošanas posmus un katrā šādā posmā to ir identificējuši attiecīgie ekonomikas dalībnieki. Likumīga un juridiska izcelsmes vietas nosaukuma izmantošana nozīmē prečzīmes esamību: bez “hercoga kroņa” konkrēto cilmes vietas nosaukumu nevar izmantot produkta apzīmēšanai etiķetē, uz iepakojuma, pārdošanas dokumentos vai komercdarījuma brīdī (veselam, iepriekš iepakotam produktam šķēlēs vai mazumtirdzniecībai gabalos).
      Attiecībā uz Prosciutto di Parma marķējuma raksturīgajiem elementiem marķējumā obligāti iekļauj šādas norādes:

                  —

                  veselam neatkaulotam Prosciutto di Parma:

                              —

                              “Prosciutto di Parma”, aiz kuras atrodas “denominazione di origine protetta” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”),

                              —

                              ražotnes atrašanās vieta,

                  —

                  iepakotam veselam, atkaulotam vai gabalos sadalītam Prosciutto di Parma:

                              —

                              “Prosciutto di Parma”, aiz kuras atrodas “denominazione di origine protetta” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”),

                              —

                              ražotnes atrašanās vieta,

                              —

                              ražošanas datums, ja vairs nav redzams zīmogs,

                  —

                  šķēlēs sagrieztam un iepriekš iepakotam Prosciutto di Parma:

                              —

                              visiem iepakojumiem ir vienāda daļa, kura atrodas augšējā kreisajā malā un uz kuras ir kontroletiķete “hercoga kronis” un šādas norādes:

                                          —

                                          “Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n. 26 et del REG. (CE) n. 1107/96” (“Prosciutto di Parma – aizsargāts cilmes vietas nosaukums saskaņā ar 1990. gada 13. februāra Likumu Nr. 26 un Regulu (EK) Nr. 1107/96”),

                                          —

                                          “confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato” (“iepakots attiecīgi apstiprinātas iestādes uzraudzībā”),

                              —

                              ražotnes atrašanās vieta,

                              —

                              ražošanas datums (zīmogā norādītais nogatavināšanas sākuma datums).

            Ir aizliegts izmantot tādus apzīmējumus kā “classico” (klasisks), “autentico” (autentisks), “extra”, “super” vai kādu citu apzīmējumu, norādi vai uzrakstu kopā ar tirdzniecības nosaukumu, izņemot terminus “disossato” (atkaulots) un “affettato” (šķēlēs), kā arī jebkādu citu norādi, kas nav konkrēti paredzēta specifikācijā.
      4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

         Prosciutto di Parma ražošana notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā – Parmas (Parma) provincē (Emīlijas-Romanjas reģions, Itālija), kas atrodas Via Emilia dienvidos vismaz 5 km attālumā no tās, maksimālais augstums virs jūras līmeņa – 900 m, apgabalu austrumos norobežo Endzas (Enza) gultne, bet rietumos – Stironas (Stirona) straujupes gultne.
      Izejvielu iegūst ģeogrāfiskajā apgabalā, kas ir daudz plašāks par pārstrādes apgabalu un ietver šādu reģionu administratīvo teritoriju: Emīlija-Romaņja, Veneto, Lombardija, Pjemonta, Molīze, Umbrija, Toskāna, Marke, Abruci, Lacija (Itālija).
      5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

      5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

         Prosciutto di Parma īpašās iezīmes un garantēta kvalitātes, higiēnas un stingru pārtikas drošuma normu ievērošana ir cieši saistīta ar vides apstākļiem, dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā unikāli, neatkārtojami apstākļi un īpaša iedzīvotāju zinātība pastāv tikai dažos retos un ierobežotos apvidos, kas ir attīstījušies kā apgabali, kuros ražo šķiņķi ar šo aizsargāto nosaukumu. Prosciutto di Parma ražošanas apgabals ir neliela Parmas provinces daļa, kas ir viena no šādām ierobežotām zonām. Pateicoties atrašanās vietai, šo mikroapgabalu raksturo unikāli ekoloģiskie, klimatiskie un vides apstākļi, kurus nosaka no Versīlijas (Versilia) ieplūstošais jūras gaiss, kas kļūst mērenāks, šķērsojot Magras (Magra) ielejas olīvkoku audzes un priežu silus, kļūst sausāks Apenīnu kalnu pārejās, uzņem kastaņu aromātu un pēc tam piesātina ar to un žāvē Prosciutto di Parma, piešķirot tam vienreizīgu maigumu.
      5.2.   Produkta specifika

         Prosciutto di Parma ir žāvēts šķiņķis, kas ir nogatavināts vismaz 12 mēnešus; vienīgās pieļaujamās sastāvdaļas ir cūkgaļa un sāls. Gatavam produktam ir noapaļota ārējā forma, izņemot distālo (pēdas) daļu, atvērto muskuļaudu daļa ne vairāk par sešiem centimetriem pārsniedz ciskas kaula galviņu (kauliņu) (īsa aplīdzināšana). Nogatavināta produkta svars parasti ir no astoņiem līdz desmit kilogramiem un nekad nav mazāks par septiņiem kilogramiem; krāsa griezumu vietās ir viendabīga, tās tonis mainās no sārta līdz sarkanai ar baltas krāsas tauku joslām; gaļai ir patīkama un maiga garša ar mazliet sāļu piegaršu un raksturīga patīkama smarža. Analīzēs produktam ir jāatbilst precīziem mitruma (no 59 % līdz 63,5 %), sāļuma (no 4,2 % līdz 6,2 %) un proteolīzes indeksa (no 24 līdz 31 %) rādītājiem.
      5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

      Ražošanas kritēriji, kas ļauj piešķirt cilmes vietas nosaukumu Prosciutto di Parma, ir lielā mērā atkarīgi no apkārtējās vides apstākļiem, dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Ir cieša saikne starp izejvielu un Prosciutto di Parma, kas, pateicoties ražošanas un ģeogrāfiskā apgabala sociāli ekonomiskajai attīstībai, nosaka produkta īpašās iezīmes. Izejvielas īpašības ir raksturīgas tikai noteiktam makroapgabalam Itālijas centrālajā un ziemeļu daļā (kā minēts 4. punkta otrajā daļā) jau kopš etrusku laikmeta līdz pat mūsdienām.
      Šeit attīstījās cūkkopība, audzējot cūkas ar lielu svaru un kaujot tās lielākā vecumā, ko raksturo šādi cūkkopības procesa posmi: tiek izmantotas tikai vietējās cūku sugas, kuru audzēšana notiek saskaņā ar apkārtējās vides, sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem un jo īpaši – izmantojot to barošanai labību un piena pārstrādes produktus, kā rezultātā progresīvā un dabiskā ceļā iegūst produktu, kam piešķir cilmes vietas nosaukumu. Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala makrozonā ir ierobežots apvidus, kurā saskaņā ar unikāliem un neatkārtojamiem apkārtējās vides apstākļiem, kā arī īpašo cilvēku zinātību izveidojās Prosciutto di Parma ražošanas apgabals. Šis noteiktais apgabals atrodas nelielā Parmas provinces daļā. Pateicoties atrašanās vietai, šo mikroapgabalu raksturo unikāli ekoloģiskie, klimatiskie un vides apstākļi, kurus nosaka no Versīlijas (Versilia) ieplūstošais jūras gaiss, kas kļūst mērenāks, šķērsojot Magras (Magra) ielejas olīvkoku audzes un priežu silus, kļūst sausāks Apenīnu kalnu pārejās, uzņem kastaņu aromātu un pēc tam piesātina ar to un žāvē Prosciutto di Parma, piešķirot tam vienreizīgu maigumu.
      Parma atrodas senās Šaipusalpu Gallijas teritorijas vidū, un tās iedzīvotāji audzē lielus cūku ganāmpulkus un ir jo īpaši zinoši sālīta šķiņķa ražošanā.
      Atskatoties pagātnē, var atrast dažādus rakstu avotus, kuros ir atsauce uz šķiņķi un tā pagatavošanas veidu, jo īpaši Tirdzniecības palātas 1913. gada sarakstos, kuros ir minēts tā pašreizējais ražošanas reģions. Sākotnēji ar šķiņķa ražošanu nodarbojās mājražotāji, līdz mūsdienās šis process tika industrializēts, taču produkta tradicionālās īpašības ir saglabājušās gandrīz neskartas.
      Produkta izcelsme ir vēsturiski dokumentēta, turklāt šis apgabals ir arī izejvielas izcelsmes vieta, un produkts ir radies, pateicoties tipiskas lauksaimnieciskās ražošanas attīstībai, kas kopēja un raksturīga visam iepriekšminētajam mikroreģionam un neatkārtojamu mikroklimata un vides apstākļu dēļ ir koncentrēta noteiktā Parmas provinces daļā.

         Atsauce uz specifikācijas publikāciju (Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

      Valdība ir uzsākusi Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 5. punktā minēto valsts iebildumu procedūru, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Prosciutto di Parma reģistrācijas priekšlikumu 2012. gada 4. jūlijā publicējot Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 154. numurā.
      Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:
      http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
      vai
      tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājas lapu (www.politicheagricole.it) un uzklikšķinot uz Qualità e sicurezza (ekrāna augšējā labajā pusē) un tad – uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

         (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 599/2013 ( 2013. gada 24. jūnijs ), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 578/2010 attiecībā uz kompensāciju apjomu tādam dažu lauksaimniecības produktu eksportam, uz kuru sertifikāts nav attiecināms un kuru īsteno tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un attiecībā uz procedūru, kādā dalībvalstis paziņo konkrētus saistītus datus

text:
               25.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 172/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 599/2013
   (2013. gada 24. jūnijs),
   ar ko groza Regulu (ES) Nr. 578/2010 attiecībā uz kompensāciju apjomu tādam dažu lauksaimniecības produktu eksportam, uz kuru sertifikāts nav attiecināms un kuru īsteno tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un attiecībā uz procedūru, kādā dalībvalstis paziņo konkrētus saistītus datus
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1216/2009, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2010. gada 29. jūnija Regula (ES) Nr. 578/2010, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1216/2009 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu un kritērijiem šādu kompensāciju apjoma noteikšanai dažiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā (2), paredz mazajiem eksportētājiem atbrīvojumu no prasības uzrādīt kompensācijas sertifikātu, ja kopējais apjoms nepārsniedz konkrētu individuālu un vispārēju slieksni. Tā arī nosaka pienākumu paziņot Komisijai par pieteikumiem kompensācijas sertifikātu saņemšanai un dažos gadījumos arī par izsniegtajiem kompensācijas sertifikātiem.

               (2)

               Eksporta kompensāciju likmju nesenā samazināšana, ko noteica kopējās lauksaimniecības politikas reforma un lauksaimniecības preču cenu svārstības pasaules tirgū, ir izraisījusi kompensācijas sertifikātu pieteikumu skaita sarukšanu vai pat pieteikumu neiesniegšanu vispār, tādējādi samazinot spiedienu uz Savienības budžetu eksporta kompensācijām par precēm, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā. Apstākļos, kad nepastāv risks, ka Savienība varētu pārkāpt savas starptautiskās saistības, ir lietderīgi vienkāršot eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, tādējādi samazinot administratīvo slogu.

               (3)

               Tādēļ ir lietderīgi palielināt maksājumu individuālo un vispārējo slieksni, līdz kura sasniegšanai mazie eksportētāji ir atbrīvoti no kompensācijas sertifikāta iesniegšanas. Ir arī lietderīgi apturēt dalībvalstu kompetentajām iestādēm noteikto pienākumu paziņot par kompensācijas sertifikātu apjomu, par ko saņemti pieteikumi, ja visiem pamatproduktiem piemērojamo kompensāciju piešķiršana ir apturēta, šāda kompensācija nav noteikta vai šādas kompensācijas apjoms ir vienāds ar nulli, pienākumu paziņot par dažu kompensācijas sertifikātu izsniegšanu, ja nav izsniegts neviens kompensācijas sertifikāts, un, ja nekur neparādās nekādi apjomi, pienākumu paziņot konkrētu informāciju, lai nodrošinātu kompensācijas sertifikātu sistēmas darbību un pārvaldību, un informēt Komisiju, ka nav piešķirti nekādi apjomi.

               (4)

               Tādēļ Regula (ES) Nr. 578/2010 būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kura nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kas saistīti ar Līguma I pielikumā neuzskaitītu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (ES) Nr. 578/2010 groza šādi:

               1)

               regulas 42. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Sertifikāti nav nepieciešami attiecībā uz eksportu, par kuru budžeta gada laikā uzņēmēja iesniegtie pieteikumi nedod tiesības uz maksājumu, kas pārsniedz EUR 200 000.”;

               2)

               regulas 43. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Katrā budžeta periodā par eksportu, kas minēts 42. panta 1. punktā, ir tiesības saņemt kompensācijas maksājumu kopējās rezerves robežās – EUR 80 miljonus katrā budžeta gadā.”;

               3)

               pievieno šādu 53.a pantu:
               “53.a pants
               1.   Ja vienā no 29. panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā minētajiem periodiem visiem I pielikumā uzskaitītajiem pamatproduktiem piemērojamās kompensācijas piešķiršana ir apturēta, šāda kompensācija nav noteikta vai šādas kompensācijas apjoms ir vienāds ar nulli, tiek apturēts 30. pantā un 34. panta 2. punktā paredzētais dalībvalstu pienākums ziņot datus par minēto periodu.
               2.   Ja 51. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajos periodos nav izsniegts neviens kompensācijas sertifikāts, 51. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā paredzētais dalībvalstu pienākums ziņot datus tiek apturēts.
               3.   Ja nekur neparādās nekādi apjomi, 51. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 51. panta 2. punktā, 52. pantā un 53. panta pirmajā teikumā paredzētais pienākums paziņot datus un 53. panta otrajā teikumā paredzētais pienākums paziņot, ka nav piešķirti nekādi apjomi, tiek apturēts.”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 24. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 328, 15.12.2009., 10. lpp.

      (2)  OV L 171, 6.7.2010., 1. lpp.