title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/980 (2017. gada 7. jūnijs), ar ko attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām nosaka īstenošanas tehniskos standartus sadarbībai tādās jomās kā uzraudzības darbības, pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
                  10.6.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 148/3

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/980
      (2017. gada 7. jūnijs),
      ar ko attiecībā uz standarta veidlapām, veidnēm un procedūrām nosaka īstenošanas tehniskos standartus sadarbībai tādās jomās kā uzraudzības darbības, pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanas un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 80. panta 4. punktu un 81. panta 4. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Direktīvā 2014/65/ES ir noteikti pienākumi sadarbībai un informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm. Minētās procedūras ietvaros kompetentā iestāde var pieprasīt sadarboties ar citas dalībvalsts kompetento iestādi saistībā ar pārbaudēm uz vietas vai izmeklēšanu.

                  (2)

                  Lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes spēj efektīvi un laikus sadarboties un veikt informācijas apmaiņu Direktīvas 2014/65/ES nolūkā, un sniegt viena otrai pilnīgu savstarpējo palīdzību, ir lietderīgi noteikt procedūras, kā arī veidnes un veidlapas, kas šādas sadarbības un informācijas apmaiņas nolūkos jāizmanto kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu iesniegšanu, apstiprinājumiem par pieprasījumu saņemšanu un atbildēm uz šādiem pieprasījumiem.

                  (3)

                  Lai nodrošinātu to, ka pieprasījuma saņēmējas iestādes izskata sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumus, katrā pieprasījumā būtu skaidri jāizklāsta sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījuma iemesls. Papildus veidņu un veidlapu izmantošanai attiecībā uz sadarbības vai informācijas pieprasījumiem un atbildēm uz šādiem pieprasījumiem sadarbības un informācijas apmaiņas procedūrām būtu jāļauj un jāsekmē saziņa, apspriešanās un mijiedarbība starp pieprasījuma iesniedzēju iestādi un pieprasījuma saņēmēju iestādi visā šajā procesā.

                  (4)

                  Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

                  (5)

                  Konsekvences labad un lai nodrošinātu finanšu tirgu pienācīgu darbību, ir nepieciešams, lai šajā regulā un Direktīvā 2014/65/ES paredzētos noteikumus piemēro no tās pašas dienas.

                  (6)

                  Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI).

                  (7)

                  EVTI nav veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par šīs regulas pamatā esošo īstenošanas tehnisko standartu projektu un nav analizējusi attiecīgo kompetento iestāžu potenciālās izmaksas un ieguvumus saistībā ar standarta veidlapu, veidņu un procedūru, kas jāizmanto attiecīgajām kompetentajām iestādēm, ieviešanu, jo tas būtu bijis nesamērīgi attiecībā uz minēto standartu darbības jomu un ietekmi, ņemot vērā to, ka to adresāti būtu vienīgi dalībvalstu kompetentās iestādes, nevis tirgus dalībnieki.

                  (8)

                  EVTI ir lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgus nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Kontaktpunkti
      1.   Kompetentās iestādes norīko kontaktpunktus, lai paziņotu par sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījumiem saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES attiecīgi 80. un 81. pantu. Tās kontaktpunktu kontaktinformāciju publicē savās tīmekļa vietnēs.
      2.   Kompetentās iestāde paziņo savu kontaktpunktu kontaktinformāciju EVTI. EVTI uztur un atjaunina saskaņā ar 1. punktu norīkoto kontaktpunktu sarakstu kompetento iestāžu lietošanai.
      2. pants
      Sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījums
      1.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde iesniedz sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu papīra formātā vai elektroniski, izmantojot I pielikumā norādīto veidlapu. Tā pieprasījumu adresē pieprasījuma saņēmējas iestādes kontaktpunktam.
      2.   Steidzamos gadījumos pieprasījuma iesniedzēja iestāde sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu var darīt zināmu mutiski, ja apstiprinājumu par šādu pieprasījumu veic rakstiski pieņemamā termiņā, izņemot, ja pieprasījuma saņēmēja iestāde ir vienojusies citādi.
      3.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde var pieprasījumam pievienot jebkuru dokumentu vai papildu materiālu, kas nepieciešams, lai pamatotu šo pieprasījumu.
      3. pants
      Saņemšanas apstiprinājums
      Pēc tam, kad pieprasījuma saņēmēja iestādes kontaktpunktā ir saņemts sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījums, minētā iestāde 10 dienu laikā nosūta apstiprinājumu par saņemšanu pieprasījuma iesniedzējai iestādei, izmantojot II pielikumā norādīto veidlapu.
      4. pants
      Atbilde uz sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījumu
      1.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde atbild uz sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu papīra formātā vai elektroniski, izmantojot III pielikumā norādīto veidlapu. Ja vien pieprasījuma iesniedzēja iestāde nav norādījusi citādi, atbildi adresē pieprasījuma iesniedzējas iestādes kontaktpunktam.
      2.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde izskata sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumus tādā veidā, kas nodrošina, ka visas nepieciešamās regulatīvās darbības tiek veiktas bez nepamatotas kavēšanās, ņemot vērā pieprasījuma sarežģītību un nepieciešamību iesaistīt trešās puses vai citu iestādi.
      5. pants
      Procedūras sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījuma nosūtīšanai un izskatīšanai
      1.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde saistībā ar sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījumu sazinās papīra formātā vai elektroniski, atkarībā no tā, kurš no minētajiem variantiem ir visātrākais, un pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes apsvērumus, sarakstes laikus, paziņojamā materiāla apjomu un vieglu pieprasījuma iesniedzējas iestādes piekļuvi informācijai. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzēja iestāde nekavējoties atbild uz visiem pieprasījuma saņēmējas iestādes lūgumiem sniegt skaidrojumus.
      2.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei, ja tā plāno sniegt atbildi ar vairāk nekā piecu darbdienu kavēšanos, pārsniedzot apstiprinājumā par saņemšanu precizēto plānoto atbildes datumu.
      3.   Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde uzskata, ka pieprasījums ir steidzams, pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde vienojas par laika intervālu, kurā pieprasījuma saņēmēja iestāde sniegs pieprasījuma iesniedzējai iestādei atjauninātu informāciju par pieprasījuma izskatīšanas gaitu un par datumu, kurā tā plānot sniegt atbildi.
      4.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde sadarbojas, lai novērstu visas grūtības, kas var rasties pieprasījuma izskatīšanas gaitā.
      6. pants
      Procedūra pieprasījumiem par liecības iegūšanu no personas
      1.   Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde savā pieprasījumā ietver liecības iegūšanu no jebkuras personas, pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde, ievērojot esošos juridiskos ierobežojumus vai apgrūtinājumus un visas procedurālo prasību atšķirības, novērtē un ņem vērā:

                  a)

                  tās personas vai to personu tiesības, no kurām ir jāiegūst liecības;

                  b)

                  pieprasījuma saņēmējas iestādes un pieprasījuma iesniedzējas iestādes personāla lomu liecības iegūšanā;

                  c)

                  to, vai personai, no kuras jāiegūst liecība, ir tiesības lūgt palīdzību juridiskajam pārstāvim un, ja tā, pārstāvja palīdzības apmēru liecības iegūšanas laikā, tostarp attiecībā uz visiem liecības ierakstiem vai ziņojumu;

                  d)

                  to, vai liecība ir jāiegūst brīvprātīgi vai piespiedu kārtā, ja pastāv šāds nošķīrums;

                  e)

                  to, vai, pamatojoties uz pieprasījuma laikā pieejamo informāciju, persona, no kuras jāiegūst liecība, ir izmeklēšanas lieciniece vai subjekts;

                  f)

                  to, vai, pamatojoties uz pieprasījuma laikā pieejamo informāciju, liecību varētu izmantot vai to paredzēts izmantot kriminālprocesā;

                  g)

                  liecības pieņemamību pieprasījuma iesniedzējas iestādes jurisdikcijā;

                  h)

                  liecības reģistrēšanu un piemērojamās procedūras, tostarp to, vai tā būs vienlaicīgs vai apkopots rakstisks protokols vai audio vai audiovizuāls ieraksts;

                  i)

                  procedūras par liecības sertificēšanu vai apstiprināšanu, ko veic personas, kas sniedz liecību, tostarp to, vai tas notiek pēc tam, kad liecība ir iegūta.

            2.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde nodrošina, ka ir paredzēti noteikumi personālam rīkoties efektīvi, tostarp noteikumi, ar ko personālam ļauj vienoties par jebkādu papildu informāciju, kas var būt nepieciešama, tostarp turpmākminēto:

                  a)

                  datumu plānošana;

                  b)

                  jautājumu saraksts, kas jāuzdod personai, no kuras ir jāiegūst liecība, un tās pārskats;

                  c)

                  ceļošanas kārtība, tostarp nodrošinot, ka pieprasījuma saņēmēja iestāde un pieprasījuma iesniedzēja iestāde spēj satikties, lai izskatītu konkrēto jautājumu pirms liecības iegūšanas;

                  d)

                  tulkošanas kārtība.

            7. pants
      Procedūra pieprasījumiem, lai veiktu pārbaudes uz vietas vai izmeklēšanu
      1.   Ja ir saņemts pieprasījums veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu, pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde savstarpēji apspriežas par vislabāko veidu, kādā efektīvi īstenot sadarbības pieprasījumu, ņemot vērā Direktīvas 2014/65/ES 80. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu, tostarp to, cik lietderīgi ir veikt kopīgu pārbaudi uz vietas vai kopīgu izmeklēšanu.
      Izlemjot par vislabāko veidu, kā lietderīgi īstenot sadarbības pieprasījumu, pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde ņem vērā vismaz turpmāk minēto:

                  a)

                  no pieprasījuma iesniedzējas iestādes saņemto visu sadarbības pieprasījumu saturu, tostarp jebkuru ierosinājumu par piemērotību kopīgi veikt izmeklēšanu vai pārbaudi uz vietas;

                  b)

                  to, vai tās atsevišķi apkopo informāciju par konkrētu jautājumu, kam ir pārrobežu ietekme, un vai minēto jautājumu būtu piemērotāk atrisināt, kopīgi sadarbojoties;

                  c)

                  tiesisko un normatīvo regulējumu katrā no to jurisdikcijām, nodrošinot, ka abām iestādēm ir laba izpratne par iespējamajiem ierobežojumiem un juridiskajiem ierobežojumiem attiecībā uz to rīcību un iespējamo tiesvedību, kas var sekot, tostarp par visiem jautājumiem saistībā ar ne bis in idem principu;

                  d)

                  izmeklēšanai vai pārbaudei uz vietas nepieciešamo pārvaldību un virzību;

                  e)

                  resursu piešķiršanu un tāda personāla iecelšanu, kas ir atbildīgs par izmeklēšanu vai pārbaužu uz vietas veikšanu;

                  f)

                  iespēju izveidot kopīgu rīcības plānu un katras iestādes darba grafiku;

                  g)

                  katras iestādes kopīgi vai atsevišķi veicamo darbību noteikšanu;

                  h)

                  abpusēju apkopotās informācijas apmaiņu un ziņošanu par atsevišķu veikto darbību iznākumiem;

                  i)

                  citus ar konkrēto lietu saistītus jautājumus.

            2.   Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde pati veic pārbaudi vai izmeklēšanu, tā informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi par minēto darbību progresu un laikus paziņo par saviem konstatējumiem.
      3.   Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde izlemj veikt kopīgu izmeklēšanu vai pārbaudi uz vietas, tās:

                  a)

                  iesaistās notiekošajā dialogā, lai koordinētu informācijas apkopošanas procesu un faktu konstatēšanu;

                  b)

                  cieši strādā un sadarbojas viena ar otru, veicot kopīgu izmeklēšanu vai kopīgu pārbaudi uz vietas;

                  c)

                  nosaka īpašus tiesību aktus, kas veido izmeklēšanas vai pārbaudes uz vietas priekšmetu;

                  d)

                  attiecīgā gadījumā vienojas vismaz par šādiem elementiem:

                              i)

                              tāda kopīga rīcības plāna izstrāde, kurā precizē veicamo darbību būtību, raksturu un termiņu, tostarp pienākumu sadali rezultātu sniegšanā un katras iestādes attiecīgo prioritāšu ņemšanu vērā;

                              ii)

                              jebkuru juridisku ierobežojumu vai apgrūtinājumu apzināšana un novērtēšana un visas atšķirības procedūrās attiecībā uz izmeklēšanas vai izpildes pasākumu vai jebkurām citām norisēm, tostarp jebkuras personas tiesības, attiecībā uz kuru veic izmeklēšanu;

                              iii)

                              īpašu juridisko profesionālo priekšrocību apzināšana un novērtēšana, kas var ietekmēt izmeklēšanas procedūru, tostarp tiesības neliecināt pret sevi;

                              iv)

                              sabiedrības informēšanas un preses stratēģija;

                              v)

                              informācijas, ar ko veikta apmaiņa, paredzētā izmantošana.

            8. pants
      Informācijas apmaiņa bez pieprasījuma
      1.   Ja kompetentajai iestādei ir informācija, kas pēc tās ieskatiem palīdzētu citai kompetentajai iestādei savu pienākumu veikšanā saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (3), tā minēto informāciju papīra formātā vai elektroniski nodod attiecīgās kompetentās iestādes kontaktpunktam.
      2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja kompetentā iestāde, kas nosūta informāciju, uzskata, ka šī informācija būtu jānosūta steidzami, tā var sākotnēji mutiski paziņot informāciju, ja turpmāka informācijas nodošana tiek veikta rakstiski pieņemamā termiņā, izņemot, ja iestāde, kas saņem informāciju, nav vienojusies citādi.
      3.   Iestāde, kas nosūta informāciju bez pieprasījuma, dara to, izmantojot III pielikumā norādīto veidlapu, norādot jo īpaši uz jautājumiem, kas attiecas uz informācijas konfidencialitāti.
      9. pants
      Pieprasījums informēt kompetentās iestādes
      1.   Ja saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 80. panta 1. punktu regulēta tirgus kompetentā iestāde tieši informē ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir minētā regulētā tirgus attāli locekļi vai dalībnieki, tā, izmantojot šīs regulas IV pielikumā norādīto veidlapu, papīra formātā vai elektroniski nekavējoties informē attālā locekļa vai dalībnieka izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, tiklīdz tā ir sazinājusies ar attālo locekli vai dalībnieku, izņemot, ja attālā locekļa vai dalībnieka izcelsmes valsts iestāde ir iepriekš rakstiski piekritusi, ka to informēs, izmantojot citus saziņas līdzekļus.
      2.   Ja ir steidzami jāsazinās ar regulētā tirgus attālo locekli vai dalībnieku, regulētā tirgus kompetentā iestāde pamatotu iemeslu dēļ var sniegt paziņojumu mutiski, ja šāda pieprasījuma turpmāka informācija tiek sniegta rakstiski pieņemamā termiņā, izņemot, ja pieprasījuma saņēmēja iestāde ir vienojusies citādi.
      10. pants
      Stāšanās spēkā un piemērošana
      Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      To piemēro no 2018. gada 3. janvāra.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 7. jūnijā

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

         I PIELIKUMS

            Sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījuma veidlapa

         Teksts attēlu

            Sadarbības vai informācijas apmaiņas pieprasījums
            Atsauces numurs:
            Datums:
            Vispārēja informācija
            SŪTĪTĀJS:
            Dalībvalsts:
            Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:
            Adrese:
            (Kontaktpunkta kontaktinformācija)
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            SAŅĒMĒJS:
            Dalībvalsts:
            Pieprasījuma saņēmēja iestāde:
            Adrese:
            (Kontaktpunkta kontaktinformācija)
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!
            Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES [80./81. (1)] pantu(-iem) vēlamies uzzināt jūsu viedokli par turpmāk sīki izklāstītajiem jautājumiem.
            Lūdzam sniegt atbildi uz iepriekš minēto pieprasījumu līdz [ievietojiet orientējošo atbildes sniegšanas datumu un – steidzama pieprasījuma gadījumā – ievietojiet iesniedzamās informācijas termiņu] vai, ja tas nav iespējams, norādi par to, kad jūs plānojat spēt nodrošināt pieprasīto palīdzību.
            (1) Lūdzu, ievietojiet attiecīgo Direktīvas 2014/65/ES pantu.

         Teksts attēlu

            Pieprasījuma veids
            Atzīmēt vajadzīgo(-ās) rūtiņu(-as).
            Uzraudzības darbības (informācijas sniegšana, liecības iegūšana, citas)
            Izmeklēšana
            Pārbaude uz vietas
            Pieprasījuma iemesli
            [ievietojiet nozaru tiesību aktu noteikumu(-s), saskaņā ar kuru(-iem) pieprasījuma iesniedzēja iestāde ir kompetenta izskatīt attiecīgo jautājumu]
            Pieprasījums attiecas uz sadarbību vai informācijas apmaiņu par
            [ievietojiet pieprasījuma priekšmeta aprakstu, mērķi, kādēļ tiek pieprasīta sadarbība vai informācijas apmaiņa, izmeklēšanas pamatā esošos faktus, uz ko balstās pieprasījums, un paskaidrojumu par to, kā izmeklēšana var palīdzēt]
            Papildinformācija
            [ja piemērojams, ievietojiet informāciju par iepriekšējo pieprasījumu, lai to varētu identificēt]
            Uzraudzības darbības (informācijas sniegšana, liecības iegūšana)
            a) Lūdzu, sniedziet detalizētu konkrētās iegūstamās informācijas aprakstu, pamatojot, kāpēc minētā informācija ir nepieciešama, un, ja zināms, to personu sarakstu, attiecībā uz kurām uzskata, ka to rīcībā ir iegūstamā informācija, vai vietas, kurās šādu informāciju var iegūt.
            b) Ja pieprasījums attiecas uz informāciju saistībā ar darījumu vai rīkojumu ar konkrētu finanšu instrumentu, lūdzam sniegt šādu informāciju.

         Teksts attēlu

            Produkta ID:
            [ievietojiet konkrētā finanšu instrumenta precīzu aprakstu, tostarp ISIN kodu]
            Personas ID:
            [norādiet jebkuras tās personas identitāti, kas ir saistīta ar konkrēto darījumu vai rīkojumu, tostarp personu, kura veic darījumu ar finanšu instrumentu vai kuras vārdā ir veikts darījums]
            Datumi:
            [ievietojiet datumus, kuros tika veikti darījumi vai rīkojumi ar minētajiem finanšu instrumentiem, tostarp būtiska laikposma gadījumā iemeslus, kāpēc viss laikposms kopumā ir labvēlīgs]
            c) Ja pieprasījums attiecas uz informāciju, kas saistīta ar personas darījumdarbību vai darbībām, lūdzu, sniedziet pēc iespējas precīzāku informāciju, lai minēto personu varētu identificēt.
            d) Ja ir īpaši apsvērumi par nepieciešamās informācijas jutīgumu, lūdzu, norādiet, kāds ir pieprasījumā ietvertās informācijas jutīguma līmenis, un visus īpašos piesardzības pasākumus, kas ir jāveic, apkopojot informāciju izmeklēšanas apsvērumu dēļ.
            e) Lūdzu, sniedziet visu papildinformāciju.
            [Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde ir sazinājusies vai sazināsies ar jebkuru citu iestādi vai tiesībaizsardzības iestādi mūsu dalībvalstī attiecībā uz pieprasījuma priekšmetu, vai ar kādu citu iestādi, par ko pieprasījuma iesniedzējai iestādei ir zināms, ka tai ir aktīva interese par pieprasījuma priekšmetu]
            f) Steidzama pieprasījuma gadījumā un nosakot termiņus, lūdzu, sniedziet pilnu paskaidrojumu par pieprasījuma steidzamību un paskaidrojumu par visiem termiņiem, kuros pieprasījuma iesniedzēja iestāde ir lūgusi sniegt informāciju.
            Liecības iegūšana
            Lūdzu, norādiet:
            a) Liecība ar zvērestu /solījumu

         Teksts attēlu

            b) Liecības iegūšanas nepieciešamība un mērķis:
            c) Personas(-u) vārds(-i), no kā jāiegūst liecība:
            [ievietojiet informāciju par personām, no kurām liecība tiks iegūta, lai pieprasījuma saņēmēja iestāde attiecīgā gadījumā varētu sākt izsaukšanas procesu]
            d) Detalizēts nepieciešamās informācijas apraksts, tostarp provizorisks jautājumu saraksts (ja tas ir pieejams pieprasījuma laikā).
            e) Visa papildinformācija, kas var būt noderīga:
            [Tas, vai pieprasījuma iesniedzējas iestādes personāls lūdz piedalīties liecības iegūšanā, informācija par pieprasījuma iesniedzējas iestādes amatpersonām, kas piedalās, ja nepieciešams, visu juridisko un procedurālo prasību apraksts, kas jāizpilda, lai nodrošinātu intervijā sniegto liecību pieejamību pieprasījuma iesniedzējas iestādes jurisdikcijā]
            Pārbaudes uz vietas vai izmeklēšana
            Ja pieprasījums attiecas uz pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu pieprasījuma iesniedzējas iestādes vārdā, lūdzu, sniedziet informāciju, kas ļautu pieprasījuma saņēmējai iestādei novērtēt, vai tai ir interese sākt kopīgu izmeklēšanu, iekļaujot pieprasījuma iesniedzējas iestādes priekšlikumu veikt pārbaudi vai izmeklēšanu, tās pamatojumu un ieguvumus pieprasījuma saņēmējai iestādei.
            [tostarp visu attiecīgo informāciju, ko pieprasījusi pieprasījuma saņēmēja iestāde, lai tā attiecīgā gadījumā varētu sniegt nepieciešamo palīdzību]
            [Ievietojiet visus nepieciešamos brīdinājumus attiecībā uz konfidencialitāti vai visus nepieciešamos ierobežojumus par informācijas pieļaujamo izmantojumu (saskaņā ar Savienības tiesību aktiem)].
            Ar cieņu
            [paraksts]

         II PIELIKUMS

            Saņemšanas apstiprinājuma veidlapa

         Teksts attēlu

            Saņemšanas apstiprinājums
            Atsauces numurs:
            Datums:
            SŪTĪTĀJS:
            Dalībvalsts:
            Pieprasījuma saņēmēja iestāde:
            Adrese:
            (Kontaktpunkta kontaktinformācija)
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            SAŅĒMĒJS:
            Dalībvalsts:
            Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:
            Juridiskā adrese:
            (Kontaktpunkta kontaktinformācija)
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!
            Pēc jūsu pieprasījuma [ievietojiet atsauci uz pieprasījumu] saņemšanas mēs apstiprinām, ka esam saņēmuši jūsu pieprasījumu par sadarbību vai informācijas apmaiņu [ievietojiet datumu].
            Plānotais atbildes datums:
            Ar cieņu
            [paraksts]

         III PIELIKUMS

            Veidlapa atbildei uz sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījumu

         Teksts attēlu

            Atbilde uz sadarbības un informācijas apmaiņas pieprasījumu
            Atsauces numurs:
            Datums:
            Vispārēja informācija
            SŪTĪTĀJS:
            Dalībvalsts:
            Pieprasījuma saņēmēja iestāde:
            Juridiskā adrese:
            (Kontaktpunkta kontaktinformācija)
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            SAŅĒMĒJS:
            Dalībvalsts:
            Pieprasījuma iesniedzēja iestāde:
            Juridiskā adrese:
            (Kontaktpunkta kontaktinformācija)
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!
            Mēs apstiprinām, ka esam izskatījuši jūsu pieprasījumu, kas saņemts [dd.mm.gggg] ar atsauci [ievietojiet pieprasījuma atsauces numuru].
            Apkopotā informācija
            [Ja informācija ir apkopota, lūdzu, norādiet informāciju šeit vai sniedziet paskaidrojumu par to, kā tā tiks sniegta]

         Teksts attēlu

            Sniegtā informācija ir konfidenciāla un tiek atklāta [ievietojiet pieprasījuma iesniedzējas iestādes nosaukumu] saskaņā ar [ievietojiet FITD II noteikumu] un pamatojoties uz to, ka informācija tiks saglabāta konfidenciāla saskaņā ar [ievietojiet FITD II noteikumu].
            [Ievietojiet pieprasījuma iesniedzējas iestādes nosaukumu] ievēro [ievietojiet FITD II noteikumu] attiecībā uz konfidencialitātes ierobežojumiem un šādas informācijas pieļaujamo izmantojumu.
            [Ievietojiet visus pārējos nepieciešamos brīdinājumus attiecībā uz konfidencialitāti vai visus nepieciešamos ierobežojumus par informācijas pieļaujamo izmantojumu (saskaņā ar Savienības tiesību aktiem)].
            Attiecīgā gadījumā, lūdzu, sniedziet paskaidrojumu par jebkādiem precizējumiem, kas var būt nepieciešami attiecībā uz precīzu pieprasīto informāciju:
            Lūgums pēc savas iniciatīvas sniegt visu svarīgo informāciju, kas varētu turpmāk palīdzēt sadarbībai vai informācijas apmaiņai pieprasījuma nolūkos:
            Ar cieņu
            [paraksts]

         IV PIELIKUMS

            Paziņojuma veidlapa, lai tieši sazinātos ar regulēta tirgus attālu locekli vai dalībnieku

         Teksts attēlu

            Paziņojums, lai tieši sazinātos ar regulēta tirgus attālu locekli vai dalībnieku
            Atsauces numurs:
            Datums:
            SŪTĪTĀJS:
            Dalībvalsts:
            Regulētā tirgus iestāde
            Juridiskā adrese:
            (Kontaktpunkta kontaktinformācija)
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            SAŅĒMĒJS:
            Dalībvalsts:
            Regulētā tirgus attāla locekļa vai dalībnieka iestāde:
            Juridiskā adrese:
            (Kontaktpunkta kontaktinformācija)
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            Godātais/Cienītā [ierakstīt attiecīgo vārdu]!
            Paziņoju, ka ir notikusi tieša saziņa ar regulēta tirgus attālu locekli vai dalībnieku, attiecībā uz kuru mēs esam izcelsmes kompetentā iestāde. Turpmāk ir norādīta informācija par regulēto tirgu un attālo locekli vai dalībnieku un iemesli, kāpēc ar tiem sazinās.
            Regulētā tirgus iestādes nosaukums:
            Attālā locekļa vai dalībnieka nosaukums:
            Attālā locekļa vai dalībnieka ietvaros esošās personas kontaktinformācija, ar ko sazinās:
            Vārds, uzvārds:
            Tālrunis:
            E-pasts:
            Iemesli, kāpēc sazinās ar attālo locekli vai dalībnieku


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1483 (2015. gada 1. septembris), ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1106/2013, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam, pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas, kas veikta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 12. pantu

text:
               2.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 228/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1483
   (2015. gada 1. septembris),
   ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1106/2013, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam, pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas, kas veikta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 12. pantu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1106/2013 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam (sākotnējā izmeklēšana). Piemērotie pasākumi bija procentuālais nodoklis 0,7–12,5 % apmērā atlasītajiem uzņēmumiem, 5 % neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, un 12,5 % uzņēmumiem, kas nesadarbojās.

               (2)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 861/2013 (3) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu 3,0–3,7 % apmērā konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam.

         2.   Atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas pieprasījums

               (3)

               Komisija saņēma pieprasījumu sākt atkārtotu absorbcijas izmeklēšanu attiecībā uz spēkā esošajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 12. pantu.

               (4)

               Pieprasījumu 2014. gada 21. oktobrī iesniedza Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (“Eurofer” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās produkcijas Savienībā.

               (5)

               Pieprasījuma pamatā bija tas, ka pēc antidempinga maksājumu piemērošanas konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam eksporta cenas samazinājās un nepietiekami mainījās tālākpārdošanas cenas vai turpmākās pārdošanas cenas Savienībā. Tā rezultātā palielinājās dempinga starpība, kas mazina spēkā esošo pasākumu korektīvo iespaidu.

         3.   Atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas sākšana

               (6)

               Komisija, informējusi dalībvalstis un pēc tam konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi atkārtotas izmeklēšanas sākšanai, ar 2014. gada 3. decembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (4) (“paziņojums par izmeklēšanas sākšanu”) paziņoja par atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu.

         4.   Ieinteresētās personas

               (7)

               Komisija paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Komisija arī īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, ražotājus eksportētājus un importētājus, uz kuriem šī izmeklēšana attiecās, un Indijas pārstāvjus par atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

               (8)

               Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. Neviena no ieinteresētajām personām uzklausīšanu nelūdza.

         5.   Pārbaude izlases veidā

               (9)

               Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju, kas importē Savienībā, acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               (10)

               Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veidot reprezentatīvu izlasi, Indijas ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji tika lūgti pieteikties 15 dienu laikā no atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas sākuma un sniegt Komisijai paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu pieprasīto informāciju.

               (11)

               Pieprasīto informāciju sniedza 17 Indijas ražotāji eksportētāji, kas arī piekrita tikt iekļauti izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja sešu uzņēmumu vai uzņēmumu grupu izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izlasē tiek iekļauti tie paši uzņēmumi, kuri tika iekļauti izlasē vai kuriem tika veikta individuāla pārbaude sākotnējā izmeklēšanā, izņemot Macro Bars and Wires, kas, kā tika noskaidrots sākotnējā izmeklēšanā, neveica dempingu un kas tāpēc netika iekļauts atkārtotajā izmeklēšanā.

               (12)

               Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētajiem un Indijas varas iestādēm. Netika saņemtas nekādas piezīmes. Tāpēc Komisija nolēma nemainīt piedāvāto sešu uzņēmumu/uzņēmumu grupu izlasi un visas ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas par galīgo izlasi.

               (13)

               Tādējādi nerūsējošā tērauda stiepļu ražotāju eksportētāju izlase bija šāda:

                           —

                              Garg Inox,

                           —

                              Nevatia Steel & Alloys,

                           —

                              Raajratna Metal Industries,

                           —

                              Venus Group (Hindustan Inox, Precision Metals, Sieves Manufacturer India un Venus Wire Industries),

                           —

                              Viraj Profiles;
                           šie uzņēmumi tika atlasīti sākotnējā izmeklēšanā,

                           —

                              KEI Industries;
                           šim uzņēmumam sākotnējā izmeklēšanā tika veikta individuāla pārbaude.

               (14)

               Kopā sazinājās ar 22 zināmiem nesaistītiem importētājiem, un viens no tiem aizpildīja atlases veidlapu. Tāpēc nebija nepieciešams veidot nesaistīto importētāju izlasi.

         6.   Atbildes uz anketām

               (15)

               Komisija nosūtīja anketas visiem sešiem atlasītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām. Tie visi atbildēja uz anketas jautājumiem. Atkārtotajā absorbcijas izmeklēšanā anketa netika nosūtīta nesaistītajam importētājam, kas sadarbojās, jo tas neimportēja attiecīgo ražojumu Savienībā.

               (16)

               Dažādu ārkārtas gadījumu dēļ daži atlasītie ražotāji eksportētāji arī lūdza pagarināt atbilžu iesniegšanas termiņu. Termiņš tika pagarināts pienācīgi pamatotos gadījumos. Tāpēc atkārtotā absorbcijas izmeklēšana bija ilgāka par parasto sešu mēnešu periodu, kas norādīts pamatregulas 12. panta 4. punktā.

         7.   Pārbaudes vizītes

               (17)

               Komisija centās iegūt un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu šajā atkārtotajā izmeklēšanā. Pamatregulas 16. pantā paredzētās pārbaudes vizītes tika veiktas visu atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju telpās.

         8.   Atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas attiecīgie periodi

               (18)

               Atkārtotā absorbcijas izmeklēšana ilga no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (AIP). Sākotnējā izmeklēšana ilga no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (SIP).

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (19)

               Šī atkārtotā absorbcijas izmeklēšana attiecas uz to pašu ražojumu, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, uz nerūsējošā tērauda stieplēm:

                           —

                           ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

                           —

                           ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

                     ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā.

               (20)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, Indijā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam pamatmērķim. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

         C.   ATKĀRTOTĀS ABSORBCIJAS IZMEKLĒŠANAS KONSTATĒJUMI

               (21)

               Pamatregulas 12. pantā paredzētās atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas galvenais mērķis ir noteikt, vai kopš sākotnējo pasākumu piemērošanas attiecīgā ražojuma eksporta cenas ir vai nav samazinājušās vai tā tālākpārdošanas cenas vai turpmākās pārdošanas cenas Savienībā ir vai nav nepietiekami mainījušās. Pēc tam, ja secināts, ka ir notikusi absorbcija, jāaprēķina jauna dempinga starpība.

         1.   Eksporta cenu samazināšanās

               (22)

               Nosakot, vai eksporta cenas ir samazinājušās, Komisija AIP noteica katra pārbaudītā uzņēmuma izmaksas, apdrošināšanas un pārvadājumu (CIF) eksporta cenas līdz Savienības muitas robežai un salīdzināja šīs cenas ar SIP noteiktajām attiecīgajām eksporta cenām.

               (23)

               Atlasītie ražotāji eksportētāji ražojumus eksportēja uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai ar saistītu uzņēmumu starpniecību.

               (24)

               Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportējuši tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cena bija faktiski samaksātā vai maksājamā cena par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 8. punktā.

               (25)

               Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportējuši uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas ir importētājs, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums tika pirmoreiz pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 9. punktā. Šajā gadījumā cena tika koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, tai skaitā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī uzkrāto peļņu.

               (26)

               Komisija salīdzināja visu atlasīto uzņēmumu/uzņēmumu grupu AIP laikā pārdoto noteiktu veidu ražojumu cenas ar SIP laikā pārdoto to pašu veidu ražojumu cenām un aprēķināja to vidējo svērto absorbcijas līmeni.

               (27)

               Šis salīdzinājums tika izteikts euro. Ja ražojumi pārdoti ar saistīta importētāja starpniecību, euro (vai USD, vai GBP) izteiktās tālākpārdošanas cenas tika konvertētas INR, lai varētu atņemt visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, un, ja Indijas ražotājs eksportētājs ražojumus pārdevis tieši, tad visas izmaksas, kas radušās laikā no preces nosūtīšanas no Indijas robežas līdz Savienības robežai un izteiktas INR, tika pieskaitītas INR izteiktajām FOB cenām. Pēc tam iegūtās CIF vērtības tika konvertētas euro.

               (28)

               Salīdzinot uz Savienību eksportēto ražojumu cenas, tika konstatēts, ka visu atlasīto uzņēmumu/uzņēmumu grupu eksporta cenas ir samazinājušās, kas prima facie liecināja par to, ka tika absorbēti spēkā esošie pasākumi. Atlasīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu (euro) samazinājums bija šāds:

                           GARG Inox

                           KEI Industries

                           Nevatia Steel & Alloys

                           Venus group

                           Viraj Profiles

                           Raajratna Metal Industries

                           Eksporta cenu izmaiņas AIP salīdzinājumā ar SIP (EUR)

                           – 23,91 %

                           – 21,26 %

                           – 22,77 %

                           – 26,31 %

                           – 27,44 %

                           – 25,52 %

         2.   Dempings

               (29)

               Pēc tam, kad tika konstatēts, ka visi atlasītie ražotāji eksportētāji, iespējams, īsteno absorbciju, tika pārrēķinātas dempinga starpības, kā noteikts pamatregulas 2. pantā. Paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu 5.1.1. punkta a) apakšpunktā ražotājiem eksportētājiem tika lūgts 15 dienu laikā no paziņojuma par izmeklēšanas sākumu publicēšanas dienas informēt Komisiju par to, vai tie pieprasa normālās vērtības pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 12. panta 5. punktam. Visi atlasītie ražotāji eksportētāji, izņemot Venus group, pieprasīja savu normālo vērtību pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 12. panta 5. punktam un sniedza Komisijai visu ar pierādījumiem pienācīgi pamatoto informāciju, kas nepieciešama to dempinga starpību pārrēķināšanai. Venus group nepieprasīja savu normālo vērtību pārrēķināšanu, tāpēc dempinga starpību aprēķināšanai AIP tika izmantotas sākotnējā izmeklēšanā konstatētās normālās vērtības.

         a)   Normālā vērtība

               (30)

               Atlasīto ražotāju eksportētāju normālā vērtība tika noteikta, kā aprakstīts turpmāk.

               (31)

               Vispirms Komisija noteica, vai katra atlasītā ražotāja eksportētāja kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. Pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma, kuru tas pārdevis neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma, kuru tas eksportējis uz Savienību, kopējā pārdošanas apjoma. Katra atlasītā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū saskaņā ar iepriekš minēto bija uzskatāms par reprezentatīvu.

               (32)

               Pēc tam ražotājiem eksportētājiem ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū Komisija noteica iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu veidiem identiskus vai ar tiem salīdzināmus eksportam uz Savienību pārdotos ražojumu veidus.

               (33)

               Tad Komisija pārbaudīja, vai katra atlasītā ražotāja eksportētāja katra ražojuma veida, kas ir identisks eksportam uz Savienību pārdoto ražojumu veidam vai ar to salīdzināms, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida, kurš pārdots eksportam uz Savienību, kopējā pārdošanas apjoma.

               (34)

               Pēc tam Komisija noteica katra ražojuma veida, kurš absorbcijas izmeklēšanas laikā pārdots neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru, lai nolemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantojams faktiskais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 4. punktā.

               (35)

               Normālās vērtības pamatā ir katra ražojuma veida faktiskā cena iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bijuši rentabli vai ne, ja:

                           a)

                           tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kurš pārdots par neto pārdošanas cenu, kas ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ir vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vai lielāka par ražošanas vienības izmaksām.

               (36)

               Šajā gadījumā normālā vērtība ir AIP laikā pārdotā šā ražojuma veida visu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū vidējā svērtā cena.

               (37)

               Normālā vērtība ir faktiskā katra ražojuma veida cena iekšzemes tirgū tikai attiecībā uz rentabliem attiecīgo ražojumu veidu pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū AIP laikā, ja:

                           a)

                           attiecīgā ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; vai

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par ražošanas vienības izmaksām.

               (38)

               Normālā vērtība tika aprēķināta kā visu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū AIP laikā vidējā svērtā cena vai kā tikai rentablo pārdošanas apjomu vidējā svērtā cena. Visas dempinga starpības aprēķinā izmantotās cenas tika konvertētas Indijas valūtas vienībās, izmantojot katra darījuma valūtas maiņas kursu.

         b)   Eksporta cena

               (39)

               Komisija izmantoja AIP eksporta cenas, kas tika noteiktas, kā paskaidrots 22.–25. apsvērumā.

         c)   Salīdzinājums

               (40)

               Komisija salīdzināja šo ražotāju eksportētāju normālo vērtību un eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu.

               (41)

               Gadījumos, kad tas bija nepieciešams taisnīga salīdzinājuma nodrošināšanai, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 10. punktā. Tika koriģēti šādi faktori: pārvadāšanas izmaksas, apdrošināšana, kredīta izmaksas, iesaiņošanas izmaksas un nodokļi.

         d)   Dempinga starpība

               (42)

               Komisija salīdzināja atlasīto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

               (43)

               Iepriekš minētajā salīdzinājumā tika noteiktas šādas vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas:

                           Uzņēmuma nosaukums

                           Ražojumu veidu salīdzināmība
                           (%)

                           Dempinga starpība SIP
                           (%)

                           Dempinga starpība AIP
                           (%)

                           Dempinga starpības
                           (pp.)

                           GARG Inox

                           90,3

                           11,8

                           5,2

                           – 6,6

                           KEI Industries

                           62,2

                           7,0

                           3,8

                           – 3,2

                           Nevatia Steel & Alloys

                           81,9

                           4,1

                           4,0

                           – 0,1

                           Venus group

                           96,6

                           11,6

                           12,4

                           0,8

                           Viraj Profiles

                           86,9

                           6,8

                           0,4

                           – 6,4

                           Raajratna Metal Industries

                           99,8

                           16,2

                           12,0

                           – 4,2

         3.   Kaitējuma novēršanas līmenis

               (44)

               Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktā paredzēto mazāka maksājuma noteikumu Komisija pārrēķināja kaitējuma starpību Venus Group, kura dempinga starpība bija palielinājusies.

               (45)

               Kaitējuma novēršanas līmeni noteica, salīdzinot Venus Group vidējo svērto importa cenu AIP laikā ar vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu un par kādu atlasītie Savienības ražotāji AIP laikā pārdeva līdzīgo ražojumu Savienības tirgū. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās svērtās CIF importa vērtības.

               (46)

               Tādējādi Venus Group kaitējuma starpība no 23,4 % pieauga līdz 65,7 %.

         D.   SECINĀJUMS

               (47)

               Pēc dempinga starpību pārrēķina, kas tika veikts saskaņā ar 31.–38. apsvērumā aprakstīto metodiku, tika secināts, ka pieciem no sešiem atlasītajiem uzņēmumiem dempinga starpība AIP laikā samazinājās. Tāpēc attiecībā uz šiem uzņēmumiem atkārtotā absorbcijas izmeklēšana būtu jābeidz, negrozot sākotnējos pasākumus. AIP aprēķinātā Venus Group dempinga starpība salīdzinājumā ar SIP noteikto dempinga starpību bija palielinājusies, kas liecina, ka tiek īstenota absorbcija. Tādējādi Venus Group attiecīgā ražojuma importam noteiktie antidempinga pasākumi būtu jāgroza atbilstīgi pamatregulas 12. panta 3. punktam.

               (48)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktā paredzēto mazāka maksājuma noteikumu vispirms salīdzināja Venus Group kaitējuma starpību ar dempinga starpību. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga starpības apmērā. Tā kā šī atkārtotā izmeklēšana neietekmē antisubsidēšanas izmeklēšanu, ir jāatņem kompensācijas maksājums, lai varētu noteikt jauno antidempinga maksājumu. Tādējādi Venus Group jaunais antidempinga maksājums ir 9,4 % (t. i., pašlaik piemērojamā dempinga starpība (12,4 %), no kuras atņemts kompensācijas maksājums (3 %)).

               (49)

               Pārskatītā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība

                           Kompensācijas maksājums

                           Kaitējuma starpība

                           Galīgā antidempinga maksājuma likme

                           GARG Inox

                           11,8 %

                           3,4 %

                           22,6 %

                           8,4 %

                           KEI Industries

                           7,0 %

                           0,0 %

                           41,9 %

                           7,7 %

                           Macro Bars and Wires

                           0,0 %

                           3,4 %

                           30,3 %

                           0,0 %

                           Nevatia Steel & Alloys

                           4,1 %

                           3,4 %

                           23,8 %

                           0,7 %

                           Raajratna Metal Industries

                           16,2 %

                           3,7 %

                           17,2 %

                           12,5 %

                           Venus group

                           12,4 %

                           3,0 %

                           65,7 %

                           9,4 %

                           Viraj Profiles

                           6,8 %

                           0,0 %

                           32,1 %

                           6,8 %

                           Neatlasītie uzņēmumi, kuri sadarbojās

                           8,4 %

                           3,4 %

                           23,7 %

                           5,0 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           16,2 %

                           3,7 %

                           65,7 %

                           12,5 %

               (50)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties bija plānots ierosināt saglabāt spēkā esošos pasākumus. Tām arī deva laiku, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.

               (51)

               Divas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes, kurās tika apstrīdēti Komisijas secinājumi.

               (52)

               Sūdzības iesniedzējs atkārtoti uzsvēra apgalvojumu, kuru tas jau bija izteicis sūdzībā, proti, ka eksporta cenu samazinājumu nav izraisījušas izejmateriālu cenu izmaiņas. Tas ilustrēja savu apgalvojumu ar datiem, kas norādīja uz niķeļa cenas pieaugumu pēc galīgo pasākumu piemērošanas.

               (53)

               Tomēr, tā kā sākotnējo pasākumu pamatā bija sākotnējā izmeklēšanas perioda konstatējumi, pareizi ir salīdzināt izejmateriālu cenas sākotnējā izmeklēšanas periodā ar to cenām atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas periodā. Pēc šāda salīdzinājuma jāsecina, ka izejmateriālu cenas ir samazinājušās un ka tādējādi iepriekš minētais apgalvojums jānoraida.

               (54)

               Attiecībā uz vienīgo ražotāju eksportētāju, kas nebija pieteicies jaunas normālās vērtības noteikšanai, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija pieļāvusi kļūdu aprēķinos. Tomēr sūdzības iesniedzējs INR/EUR valūtas maiņas kursu, kas bija spēkā AIP sākumā, bija piemērojis SIP konstatētajām cenām, bet INR/EUR valūtas maiņas kursu, kas bija spēkā AIP beigās, – AIP konstatētajām cenām, tādējādi sūdzības iesniedzēja spriedums nav pamatots. Tāpēc minētais apgalvojums bija jānoraida.

               (55)

               Ražotājs eksportētājs, kura antidempinga maksājums tiks grozīts, apgalvoja, ka Komisija nav novērtējusi domājamās nepietiekamās cenu izmaiņas atbilstoši pamatregulas 12. panta izpratnei un nolūkam. Konkrētāk, Komisijai saskaņā ar labas pārvaldības principu cenu salīdzinājumā būtu vajadzējis ņemt vērā valūtu maiņas kursu izmaiņas, kā arī ražošanas izmaksu izmaiņas, kuras tā konstatējusi attiecībā uz pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasījuši piemērot 12. panta 5. punktu.

               (56)

               Šis apgalvojums attiecas uz ražošanas izmaksām, un to var ņemt vērā tikai saistībā ar normālās vērtības atkārtotu pārbaudi. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 12. panta 5. punktu domājamās normālās vērtības izmaiņas ņem vērā tikai tad, ja Komisijai ir darīta pieejama pilnīga informācija par pārskatītajām normālajām vērtībām. Šis nosacījums netika izpildīts, tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

               (57)

               Tas pats ražotājs eksportētājs pauda arī vairākas piezīmes un apgalvojumus par savas dempinga starpības noteikšanu, kuras pamatā ir AIP eksporta cenas un SIP noteiktās normālās vērtības.

               (58)

               Tas pieprasīja Komisijai neņemt vērā darījumus, ko veicis tā saistītais importētājs AIP pirmajā mēnesī, jo šie pārdošanas apjomi attiecas uz precēm, kuras Venus group Indijas ražotāji eksportētāji piegādājuši pirms AIP par cenām, kas arī noteiktas pirms AIP. Tas pamatoja šo apgalvojumu ar to, ka ražojumu pārdošana no Indijas saistītajam importētājam un no saistītā importētāja Savienības nesaistītajiem pircējiem ir kompensējoša pārdošana.

               (59)

               Pirmkārt, jānorāda, ka Komisija neuzskata par kompensējošu darbību procesu, kurā ražotājs eksportētājs pārdod ražojumus Savienībai. Pārdošanu AIP laikā no Indijas saistītajam importētājam varēja veikt jebkurš Indijā esošs ražotāja eksportētāja grupas ražotājs eksportētājs, un pārdotie ražojumi varēja tikt apkopoti vienā sūtījumā, un attiecīgie importētie ražojumi vairumā gadījumu tika pārdoti dažādiem pircējiem Savienībā, un daļa to tika iekļauta saistītā importētāja krājumos. No otras puses raugoties, tas nozīmē, ka ražojumi, kas pārdoti nesaistītam pircējam Savienībā AIP laikā un par ko ziņojis saistītais importētājs, varētu būt ietverti vienā vai vairākās tiešās piegādēs no Indijas, no viena vai vairākiem Indijas grupas ražotājiem eksportētājiem, pārdoti no krājuma vai abējādi. Ņemot vērā šos apstākļus, šādu importu nevar uzskatīt par kompensējošu pārdošanu.

               (60)

               Tomēr vēl svarīgāk ir ņemt vērā cenu noteikšanas mehānismu, saskaņā ar kuru pamata cena, kas noteikta, sākotnēji vienojoties par cenu, dažkārt tiek pielāgota, tai piemērojot piegādes brīdī spēkā esošo sakausējuma piemaksu. Tas ir pretrunā apgalvojumam, ka cenas tika noteiktas krietni pirms AIP. Tādējādi ir jānoraida pieprasījums neņemt vērā saistītā importētāja pārdošanas apjomu AIP pirmajā mēnesī.

               (61)

               Tas pats ražotājs eksportētājs aicināja Komisiju pieņemt pārskatītu saistītā importētāja pārdošanas darījumu uzskaitījumu, kurā ražojumu veidos veikti tādi paši labojumi kā labojumi, kas tika veikti izmeklēšanās uz vietas Indijā. Ražotājs apgalvo, ka šāda pieeja būtu pieņemama, jo visi pārdošanas gadījumi ir kompensējošas pārdošanas gadījumi.

               (62)

               Komisija tik vēlā procedūras posmā vairs nevarēja pieņemt jaunu iesniegumu par pārdošanas darījumiem, jo tā nevarēja pārbaudīt šo iesniegumu. Turklāt, kā minēts iepriekš, izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārdošanas darījumus nevar uzskatīt par kompensējošu pārdošanu. Jānorāda, ka ražotājam eksportētājam starp izmeklēšanām uz vietas Indijā (2015. gada marta pirmā nedēļa) un izmeklēšanu Vācijas saistītā importētāja darbības vietā (aprīļa vidus) bija pietiekami daudz laika, lai tas varētu iesniegt pārskatītos pārdošanas uzskaitījumus.

               (63)

               Tas pats ražotājs eksportētājs norādīja, ka konkrētam ražojuma veidam Komisija nepiemēroja normālo vērtību, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

               (64)

               Komisija apstiprināja šo piezīmi un pārskatīja absorbcijas izmeklēšanā noteiktās dempinga starpības, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā noteiktās normālās vērtības.

               (65)

               Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas tika patvaļīgi noteiktas 5 % apmērā un ka tās būtu vajadzējis noteikt, pamatojoties uz datiem, kas savākti izmeklēšanas laikā tā saistītā importētāja darbības vietā, un ka tajās nebūtu jāiekļauj pārvadāšanas izmaksas un citas atlaides, kas jau atņemtas no tālākpārdošanas cenām eksporta cenu noteikšanas laikā.

               (66)

               Šis apgalvojums tika atzīts par pamatotu, jo izmeklēšanā uz vietas noteiktais pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu apmērs bija mazāks nekā 5 %, kas tika izmantoti šā ražotāja eksportētāja dempinga aprēķinā.

               (67)

               Ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka vērā ņemtā 5 % peļņas norma ir pārāk liela šāda veida ražošanas nozarei un ka Komisija līdzīgos apstākļos būtu ņēmusi vērā ne vairāk kā 1–2 % peļņas normu.

               (68)

               Tā kā nesaistītie importētāji absorbcijas izmeklēšanā nesadarbojās, Komisija nolēma izmantot sākotnējā izmeklēšanā savāktos datus, jo šie dati tika iegūti SIP, kas beidzās 2012. gada martā, un tāpēc tika uzskatīti par pietiekami neseniem. Peļņas proporcijas rādītāji, ar kuriem ražotājs eksportētājs pamatoja savu apgalvojumu, bija rādītāji par vidējo peļņu pirms nodokļu atskaitīšanas 2011.–2013. finanšu gadā, un to pamatā galvenokārt bija finanšu dati, kas savākti Dienvideiropas valstīs, kurās tajā laikā ekonomiskie apstākļi nebija optimāli. Tāpēc Komisija nolēma izmantot sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, proti, konstatējumu, ka nesaistīta importētāja atbilstošā peļņa ir 2,65 %. Šī procentu likme pēc tam tika izmantota, nosakot eksporta cenas, kuru pamatā bija saistītā importētāja norādītās tālākpārdošanas cenas Savienības tirgū.

               (69)

               Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kļūdaini noteikusi saistītā importētāja CIF vērtības, kuras tika izmantotas antidempinga maksājuma noteikšanā, jo noteiktās CIF vērtības ir mazākas par tām, ko saistītais importētājs deklarējis Savienības muitā.

               (70)

               Komisija noteica CIF vērtības, pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, jo Savienības muitā deklarētā vērtība jebkurā gadījumā ir transfertcena grupas ietvaros. Konkrētāk, tika konstatēts, ka nav sistēmisku attiecību starp tālākpārdošanas cenu Savienības tirgū un transfertcenu, jo sakausējuma piemaksa, kas beigās dažkārt tika pievienota tālākpārdošanas pamata cenai, neatbilst sakausējuma piemaksai, kas ņemta vērā, nosakot transfertcenu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (71)

               Lai pēc iespējas mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kas tiek piemēroti tikai tam uzņēmumam, kuram noteikta individuāla maksājumu likme, ietver šādu pasākumu: tāda derīga faktūrrēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importētajām precēm, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem.

               (72)

               Šajā regulā minētie pasākumi atbilst ar pamatregulas 15. panta 1. punktu izveidotās komitejas atzinumam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1106/2013 1. pantu groza šādi:

               a)

               2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto, turpmāk minēto uzņēmumu ražoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Maksājums (%)

                           Taric

                              Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana un Pune, Maharashtra

                           8,4

                           B931

                              KEI Industries Ltd, New Delhi

                           7,7

                           B925

                              Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

                           0,0

                           B932

                              Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

                           0,7

                           B933

                              Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

                           12,5

                           B775

                              Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B776

                              Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B777

                              Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B778

                              Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B779

                              Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra un Mumbai, Maharashtra

                           6,8

                           B780

                           Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

                           5,0

                           Skatīt pielikumu

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           12,5

                           B999”;

               b)

               pievieno šādu 4. punktu:
               “4.   Individuālo maksājuma likmi, kas noteikta 2. punktā un pielikumā minētajiem uzņēmumiem, piemēro tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kur iekļauta minētā rēķina izdevējiestādes amatpersonas datēta un parakstīta deklarācija, kurā norādīts minētās amatpersonas vārds, uzvārds un amats un kura ir šāda: “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos (apjoms) nerūsējošā tērauda stiepļu, ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Indijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 1. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 2013. gada 5. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1106/2013, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam (OV L 298, 8.11.2013., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2013. gada 2. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 861/2013, ar kuru nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam (OV L 240, 7.9.2013., 1. lpp.).

      (4)  OV C 433, 3.12.2014., 8. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 801/2011 ( 2011. gada 9. augusts ), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               10.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 801/2011
   (2011. gada 9. augusts),
   ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu un 8. panta 4. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (ES) Nr. 206/2010 (2) noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības attiecībā uz tādu konkrētu sūtījumu ievešanu Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai svaiga gaļa. Tāpat tajā noteikti tādu trešo valstu, to teritoriju vai daļu saraksti, no kurām Savienībā drīkst ievest minētos sūtījumus.

               (2)

               Regulā (ES) Nr. 206/2010 noteikts, ka cilvēku uzturam paredzētas svaigas gaļas sūtījumus Savienībā drīkst importēt tikai tad, ja to izcelsme ir trešās valstīs, to teritorijās vai daļās, kas uzskaitītas norādītās regulas II pielikuma 1. daļā un kam ir veterinārā sertifikāta paraugs, kurš atbilst attiecīgajam norādītajā daļā minētajam sūtījumam.

               (3)

               Četras Botsvānas teritorijas daļas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā ir norādītas kā reģioni, no kuriem Savienībā ir atļauts importēt svaigu atkaulotu un nogatavinātu gaļu, kas iegūta no nagaiņiem. Šajos reģionos ietilpst vairākas dzīvnieku slimību kontroles zonas.

               (4)

               Botsvāna 2011. gada 5. maijā, pamatojoties uz klīniskām pazīmēm, ko konstatēja astoņiem liellopiem kādā lauku saimniecībā, informēja Komisiju par aizdomām attiecībā uz mutes un nagu sērgu. Pamatojoties uz mutes un nagu sērgas SAT2 vīrusa izolēšanu, 2011. gada 11. maijā uzliesmojumus apstiprināja un par tiem paziņoja Komisijai.

               (5)

               Uzliesmojumi notika 6. dzīvnieku slimību kontroles zonā, kas ir viena no četrām Botsvānas teritorijas daļām, no kurām Savienībā ir atļauts importēt svaigu atkaulotu un nogatavinātu gaļu, kas iegūta no nagaiņiem.

               (6)

               Mutes un nagu sērgas ievazāšanas riska dēļ, kas rodas, Savienībā importējot pret šo slimību uzņēmīgu sugu dzīvnieku svaigo gaļu, un ņemot vērā, ka Botsvāna devusi garantijas, kas ļauj valsti reģionalizēt, no 2011. gada 11. maija, kad tika apstiprināts mutes un nagu sērgas uzliesmojums, būtu jāaptur atļauja Botsvānai no valsts teritorijas skartās daļas eksportēt uz Savienību no nagaiņiem iegūtu svaigu atkaulotu un nogatavinātu gaļu.

               (7)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikums.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā ierakstu attiecībā uz Botsvānu aizstāj ar šādu ierakstu:

                  “BW – Botsvāna

                  BW-0

                  Visa valsts

                  EQU, EQW

                  BW-1

                  3.c, 4.b, 5., 6., 8., 9. un 18. dzīvnieku slimību kontroles zona

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  2011. gada 11. maijs

                  2007. gada 1. decembris

                  BW-2

                  10., 11., 13. un 14. dzīvnieku slimību kontroles zona

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  2002. gada 7. marts

                  BW-3

                  12. dzīvnieku slimību kontroles zona

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  2008. gada 20. oktobris

                  2009. gada 20. janvāris

                  BW-4

                  4.a dzīvnieku slimību kontroles zona, izņemot 10 km platu intensīvās uzraudzības zonu gar mutes un nagu sērgas vakcinēšanas zonas robežu un dabas apsaimniekošanas zonu robežām

                  BOV

                  F

                  1

                  2011. gada 18. februāris”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 9. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

      (2)  OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1418 (2015. gada 20. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               21.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 220/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1418
   (2015. gada 20. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 20. augustā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  156,5

                  ZZ

                  156,5

                  0709 93 10

                  TR

                  124,7

                  ZZ

                  124,7

                  0805 50 10

                  AR

                  126,2

                  BO

                  154,5

                  CL

                  153,9

                  UY

                  144,0

                  ZA

                  149,9

                  ZZ

                  145,7

                  0806 10 10

                  EG

                  238,9

                  TR

                  167,5

                  US

                  339,9

                  ZZ

                  248,8

                  0808 10 80

                  AR

                  234,3

                  BR

                  97,6

                  CL

                  147,4

                  NZ

                  152,0

                  US

                  110,0

                  UY

                  141,9

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  143,6

                  0808 30 90

                  AR

                  155,3

                  CL

                  135,1

                  CN

                  85,3

                  NZ

                  109,3

                  TR

                  132,9

                  ZA

                  119,6

                  ZZ

                  122,9

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  79,3

                  TR

                  126,3

                  ZZ

                  102,8

                  0809 40 05

                  BA

                  42,6

                  IL

                  99,6

                  MK

                  36,8

                  XS

                  57,7

                  ZZ

                  59,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 753/2013 ( 2013. gada 2. augusts ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu

text:
               6.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 210/21

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 753/2013
   (2013. gada 2. augusts),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 121. panta pirmās daļas k) un m) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Horvātija ir pievienojusies Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā.

               (2)

               Vīnkopības nozares tiesību akti, ko Horvātijā piemēroja pirms tās iestāšanās Savienībā, neietvēra tādus noteikumus attiecībā uz aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kā arī vīnkopības produktu marķēšanu, kuri atbilst Savienības tiesību noteikumiem, jo īpaši tiem, kas paredzēti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 607/2009 (2). Lai Horvātijā reģistrētie uzņēmēji varētu turpināt to produktu tirdzniecību, kuri ražoti saskaņā ar noteikumiem, ko piemēroja pirms Horvātijas pievienošanās Savienībai, vajadzētu piešķirt šiem uzņēmējiem iespēju realizēt vīnkopības produktu krājumus, kuri saražoti saskaņā ar noteikumiem, ko piemēroja pirms pievienošanās.

               (3)

               Saistībā ar 2013. gada 1. jūlijā gaidāmo pievienošanos Eiropas Savienībai Horvātija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 607/2009 62. panta 3. punktu lūdza, lai vīna vīnogu šķirņu nosaukumus “Alicante Bouschet”, “Burgundac crni”, “Burgundac sivi”, “Burgundac bijeli”, “Borgonja istarska” un “Frankovka”, ko tradicionāli izmanto vīna produktu tirdzniecībai tās teritorijā un kas satur Savienībā aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai kas ir šāds nosaukums vai šāda norāde, varētu turpināt norādīt to Horvātijas vīnu marķējumā, kuriem piešķirts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Pēc pārbaudes jāatzīst, ka Horvātijas vārdu tā, lai tas būtu spēkā no pievienošanās datuma, vajadzētu ierakstīt minētās regulas XV pielikuma A daļā attiecībā uz to vīna vīnogu šķirņu nosaukumiem, kuras minētas šajā lūgumā.

               (4)

               Horvātija lūdza arī, lai vīna vīnogu šķirņu nosaukumus un to sinonīmus “Aglianico crni”, “Nebbiolo”, “Primitivo”, “Rajnski rizling”, “Radgonska ranina”, “Sangiovese”, “Stajerska belina”, “Stajerka” un “Vermentino”, kuros daļēji ietilpst aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un kuros ir tieša atsauce uz attiecīgā aizsargātā cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ģeogrāfisko elementu, varētu norādīt tāda Horvātijas produkta marķējumā, kuram piešķirts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Pēc pārbaudes jāatzīst, ka Horvātijas vārdu tā, lai tas būtu spēkā no pievienošanās datuma, vajadzētu ierakstīt minētās Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma B daļā attiecībā uz to vīna vīnogu šķirņu nosaukumiem, kuras minētas šajā lūgumā.

               (5)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 607/2009.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 607/2009 groza šādi:

               1)

               regulas 73. pantam pievieno šādu 4. punktu:
               “4.   Vīnus, kas Horvātijā saražoti līdz 2013. gada 30. jūnijam ieskaitot un kas atbilst noteikumiem, kurus Horvātijā piemēroja līdz šim datumam, var laist tirdzniecībā, līdz to krājumi ir izsmelti. Šos produktus var marķēt saskaņā ar noteikumiem, kurus Horvātijā piemēroja 2013. gada 30. jūnijā.”;

               2)

               regulas XV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 2. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikumu groza šādi:

                  1)

                  pielikuma A daļu groza šādi:

                              a)

                              tabulas 2. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                              b)

                              pēc 14. rindas ieraksta šādu 14.a rindu:

                                          “14.a

                                          Bourgogne (FR)

                                          Borgonja istarska

                                          Horvātija”;

                              c)

                              pēc 15. rindas ieraksta šādu 15.a rindu:

                                          “15.a

                                          Bourgogne (FR)

                                          Burgundac bijeli

                                          Horvātija”;

                              d)

                              tabulas 16. rindu svītro;

                              e)

                              tabulas 17. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                              f)

                              tabulas 39. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                  2)

                  pielikuma B daļu groza šādi:

                              a)

                              pēc 2. rindas ieraksta šādu 2.a rindu:

                                          “2.a

                                          Aglianico del Taburno (IT)

                                          Aglianico crni

                                          Horvātija”;

                              b)

                              tabulas 33. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                              c)

                              tabulas 37. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                              d)

                              tabulas 39. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                              e)

                              tabulas 45. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                              f)

                              tabulas 51. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                              g)

                              tabulas 52. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”;

                              h)

                              pēc 52. rindas ieraksta šādu 52.a rindu:

                                          “52.a

                                          Štajerska Slovenija (SV)

                                          Štajerka

                                          Horvātija”;

                              i)

                              tabulas 58. rindas ceturtajā ailē pievieno vārdu “Horvātija”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1713 (2016. gada 20. septembris), ar ko nosaka kvantitatīvo ierobežojumu ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2016./2017. tirdzniecības gada beigām

text:
               24.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 258/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1713
   (2016. gada 20. septembris),
   ar ko nosaka kvantitatīvo ierobežojumu ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2016./2017. tirdzniecības gada beigām
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 139. panta 2. punktu un 144. panta pirmās daļas g) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 139. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu cukura vai izoglikozes daudzumu, kas saražots, pārsniedzot minētās regulas 136. pantā norādīto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots Komisijas noteiktais kvantitatīvais ierobežojums.

               (2)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 951/2006 (2) ir noteikti sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi ārpuskvotas eksportam, jo īpaši attiecībā uz eksporta licenču izdošanu. Tomēr kvantitatīvais ierobežojums būtu jānosaka katram tirdzniecības gadam, ņemot vērā varbūtējās iespējas eksporta tirgos.

               (3)

               Dažiem Savienības cukura un izoglikozes ražotājiem eksports no Savienības veido būtisku saimnieciskās darbības daļu, un viņi ir izveidojuši tradicionālus tirgus ārpus Savienības. Cukura un izoglikozes eksports uz šiem tirgiem varētu būt ekonomiski izdevīgs arī bez eksporta kompensāciju piešķiršanas. Tāpēc kvantitatīvais ierobežojums ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam jānosaka tā, lai attiecīgie ES ražotāji varētu turpināt piegādes tradicionālajos tirgos.

               (4)

               Attiecībā uz 2016./2017. tirdzniecības gadu ir aplēsts, ka tirgus pieprasījumam atbilstu ārpuskvotas cukura eksporta kvantitatīvais ierobežojums sākotnēji 650 000 tonnu apmērā, izsakot baltā cukura ekvivalentā, un ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvais ierobežojums 70 000 tonnu apmērā, izsakot sausnā.

               (5)

               Cukura eksportam no Savienības uz atsevišķiem tuviem galamērķiem un trešām valstīm, kur Savienības produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurences apstākļi. Paturot prātā to, ka nav atbilstīgu savstarpējas palīdzības līdzekļu pārkāpumu apkarošanai, un lai samazinātu krāpšanas risku un novērstu jebkādas ļaunprātības, kas saistītas ar ārpuskvotas cukura reimportu vai atkārtotu ievešanu Savienībā, no pieļaujamo galamērķu saraksta būtu jāizslēdz atsevišķi tuvie galamērķi.

               (6)

               Attiecībā uz izoglikozi aplēstais iespējamās krāpšanas risks produkta īpatnību dēļ ir mazāks, tāpēc nav vajadzības ierobežot pieļaujamo galamērķu sarakstu ārpuskvotas izoglikozes eksportam.

               (7)

               Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ārpuskvotas baltajam cukuram, kuru eksportē bez kompensācijas un kurš atbilst KN kodam 1701 99, 2016/2017 tirdzniecības gadam kvantitatīvais ierobežojums, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 139. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā, ir 650 000 tonnu.
   2.   Ievērojot 1. punktā noteikto kvantitatīvo ierobežojumu, eksportu atļauj uz visiem galamērķiem, izņemot šādus:

               a)

               trešās valstis: Albānija, Andora, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Kosova (3), Lihtenšteina, Melnkalne, Sanmarīno, Serbija un Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts);

               b)

               Savienības muitas teritorijā neiekļautas dalībvalstu teritorijas – Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livigno pašvaldība un Campione d'Italia pašvaldība, un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē;

               c)

               Savienības muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē – Gibraltārs.

         2. pants
   Ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvā ierobežojuma noteikšana
   1.   Ārpuskvotas izoglikozei, ko eksportē bez kompensācijas un kas atbilst KN kodiem 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30, 2016/2017 tirdzniecības gadam kvantitatīvais ierobežojums, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 139. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā, ir 70 000 tonnu, izsakot sausnā.
   2.   Šā panta 1. punktā minēto produktu eksportu atļauj tikai tad, ja ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 951/2006 4. panta nosacījumi.
   3. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2016. gada 1. oktobra.
   Tā zaudē spēku 2017. gada 30. septembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 20. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.).

      (3)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.