title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1570 (2017. gada 15. septembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/366 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/367, ar kurām nosaka galīgos kompensācijas un antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, un atceļ Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā

text:
               16.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 238/22

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1570
   (2017. gada 15. septembris),
   ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/366 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/367, ar kurām nosaka galīgos kompensācijas un antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, un atceļ Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 8. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (2) (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu un 13. panta 9. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1238/2013 (3) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (vai “ĶTR”) izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam (sākotnējā antidempinga izmeklēšana). Pasākumus noteica procentuālā maksājuma veidā robežās no 27,3 % līdz 64,9 %.

               (2)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1239/2013 (4) Padome noteica galīgos kompensācijas maksājumus līdz 11,5 % Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam (sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšana).

               (3)

               Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (CCCME) ražotāju eksportētāju grupas vārdā iesniedza Komisijai cenu saistības. Ar Lēmumu 2013/423/ES (5) Komisija pieņēma minētās cenu saistības attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu. Pēc ražotāju eksportētāju grupas un CCCME paziņojuma par cenu saistību grozīšanu Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (6) apstiprināja, ka pieņem grozītās cenu saistības galīgo antidempinga un kompensācijas pasākumu piemērošanas periodā. Komisija pieņēma arī lēmumu, kurā precizēja saistību īstenošanu (7), un vienpadsmit regulas, ar ko atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vairākiem ražotājiem eksportētājiem (8).

               (4)

               Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas attiecās tikai uz etalonu, kurš izmantots par atsauces vērtību minētajās saistībās izklāstītajā cenu pielāgošanas mehānismā, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/12 (9) izbeidza daļējo starpposma pārskatīšanu, negrozot attiecīgos pasākumus.

               (5)

               Ar Īstenošanas regulām (ES) 2016/185 (10) un (ES) 2016/184 (11) Komisija paplašināja galīgos antidempinga un kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, attiecinot tos arī uz tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, kā arī paredzot izņēmumu attiecībā uz vairākiem faktiskajiem ražotājiem.

               (6)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/367 (12) Komisija paplašināja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu, un izbeidza daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu, kura veikta saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu (termiņbeigu pārskatīšanas antidempinga izmeklēšana).

               (7)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/366 (13) Komisija paplašināja galīgo kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 18. panta 2. punktu, un izbeidza daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu, kura veikta saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 19. panta 3. punktu (termiņbeigu pārskatīšanas antisubsidēšanas izmeklēšana) (termiņbeigu pārskatīšanas antidempinga izmeklēšana un termiņbeigu pārskatīšanas antisubsidēšanas izmeklēšana turpmāk kopā sauktas par “termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanām”).

               (8)

               Ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/615 (14) Komisija pieņēma ražotāju eksportētāju ierosinājumu saglabāt minimālo importa cenu (“MIC”) tādā līmenī, kādu piemēroja 2017. gada martā.

         1.2.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (9)

               Komisija 2017. gada 3. martā pēc savas iniciatīvas sāka šo daļējo starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz pasākumu veidu, atbilstīgi antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantam (15) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). Komisijas nodoms sākt šo pārskatīšanu tika paziņots abu termiņbeigu pārskatīšanas regulu nodaļā “Savienības intereses”, lai rastu pareizo līdzsvaru starp tām atšķirīgajām interesēm, kuras – kā konstatēts termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanās – atlikušajā pasākumu termiņā pastāv saules enerģijas tirgū (16).

         1.3.   Ieinteresētās personas

               (10)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanām informēja CCCME, zināmos ražotājus eksportētājus no ĶTR un ĶTR iestādes un aicināja tos piedalīties.

               (11)

               Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

         1.4.   Informācijas izpaušana

               (12)

               Komisija 2017. gada 19. jūlijā izpauda visām ieinteresētajām personām būtiskos faktus un apsvērumus par izmeklēšanu un aicināja tās 14 dienu laikā sniegt piezīmes. Komisija noteiktajā termiņā saņēma atbildes no 20 ieinteresētajām personām, proti, Savienības ražotāju apvienības, septiņiem Savienības ražotājiem, divām lietotāju apvienībām, četrām Savienības augšupējām un lejupējām ieinteresētajām personām, četriem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, CCCME un ĶTR valdības. Pēc tam Komisija nosūtīja visām ieinteresētajām personām vēl vienu informācijas izpaušanas dokumentu un aicināja tās sniegt piezīmes. Šī atkārtotā informācijas izpaušana attiecās vienīgi uz diviem faktoriem MIC noteikšanas metodē un uz noteikumu par šīs regulas stāšanos spēkā.

         2.   IZMEKLĒŠANAS KONSTATĒJUMI

               (13)

               Komisija 2017. gada 21. martā nosūtīja informācijas pieprasījumu vairāk nekā 100 ieinteresētajām personām. Tā saņēma atbildes no 26 ieinteresētajām personām: diviem Savienības ražotājiem, pieciem Eiropas augšupējiem un lejupējiem uzņēmumiem, kā arī trijām apvienībām, CCCME, ĶTR valdības, 13 ražotājiem eksportētājiem un viena Malaizijas ražotāja eksportētāja.

         2.1.   Mainīgais maksājums minimālās importa cenas veidā

               (14)

               Pašreizējie pasākumi ir procentuālais antidempinga maksājums, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/367 1. pantā, un procentuālais kompensācijas maksājums, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/366 1. pantā. Ražotāju eksportētāju grupa, kas sadarbojās, kopā ar CCCME piedāvāja cenu saistības, un Komisija tās pieņēma. Viens no saistību pamatelementiem ir MIC, uz kuru attiecas ceturkšņa korekcijas mehānisms. Saskaņā ar Komisijas pieņemtajām cenu saistībām moduļu un elementu MIC ik ceturksni tiek koriģēta, par atsauces vērtību izmantojot moduļu starptautiskās tūlītējās cenas (tostarp cenas Ķīnā), kas norādītas Bloomberg datubāzē. Saistības sākotnēji pieņēma vairāk nekā 120 uzņēmumu/uzņēmumu grupu. Tikmēr Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz 14 uzņēmumiem. Tika konstatēts, ka divpadsmit no šiem uzņēmumiem nav izpildījuši saistības, savukārt pārējo divu uzņēmumu darījumdarbības modeļi praktiski neļāva uzraudzīt to atbilstību saistībām. Turklāt 15 citi Ķīnas uzņēmumi brīvprātīgi atteicās no šīm saistībām (17).

               (15)

               Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanās izvērtējot nesaistīto importētāju un vertikāli neintegrēto Savienības moduļu ražotāju intereses, Komisija saņēma sūdzības par tiem uzlikto smago administratīvo slogu, savukārt Savienības ražotāji sūdzējās, ka notiek pasākumu apiešana (18). Piemēram, gan CCCME, gan ražotājiem eksportētājiem ir jāiesniedz Komisijai mēneša un ceturkšņa ziņojumi saistību uzraudzībai. Šie ziņojumi ir būtiski, lai pārbaudītu, vai nav pārsniegts gada līmenis, un veiktu pirmo analīzi par to, vai paziņotie pārdošanas darījumi atbilst MIC.

               (16)

               Visas ieinteresētās personas, kas atbildēja uz informācijas pieprasījumu, uzskatīja, ka mainīgs maksājums MIC veidā (“MIC mainīgais maksājums”) ir piemērotāks pasākumu veids nekā iepriekšējais procentuālais maksājums apvienojumā ar cenu saistībām (“MIC saistības”). Jo īpaši ieinteresētās personas uzskatīja, ka MIC mainīgais maksājums būs pārredzamāks, prognozējamāks un izpildāmāks. Ieinteresētās personas uzskatīja, ka MIC mainīgais maksājums samazinās importētājiem uzlikto administratīvo slogu un izmaksas. Dažas ieinteresētās personas mudināja Komisiju nodrošināt, lai ar jauno pasākumu veidu netiek paredzēti būtiski ierobežojumi Savienības uzņēmumiem, ņemot vērā to komercdarījumus ar ražotājiem visā pasaulē. Pēc to domām, šie ierobežojumi rada Savienības importētājiem būtiskus riskus, uzliek saistības, padārdzina izpēti un aizkavē darījumus. Tās pašas personas apgalvoja arī to, ka pašreiz saistībās paredzētais importa apjomu ierobežojums būtu jāatceļ, jo tas rada papildu administratīvo slogu un ir nelietderīgs, tā ka jebkurā gadījumā importa apjoms ir būtiski zemāks par to.

               (17)

               Komisija piekrita šiem viedokļiem. Tā uzskatīja, ka pasākumu veidam vajadzētu būt MIC mainīgajam maksājumam. MIC mainīgais maksājums nozīmē, ka atbilstīgam (19) importam, kura deklarētā vērtība atbilst MIC vai pārsniedz to, nebūtu jāpiemēro maksājumi un ka muitas dienesti iekasēs maksājumus nekavējoties, ja ražojums tiks importēts par cenu, kas ir zemāka par MIC. MIC mainīgais maksājums atvieglos ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Komisijai uzlikto administratīvo slogu, jo CCCME vairs nebūs jāiesniedz Komisijai ikmēneša ziņojumi, bet visiem ražotājiem eksportētājiem – ceturkšņa ziņojumi. Turklāt MIC mainīgā maksājuma apmērs tiks publicēts. Tas nodrošinās pārredzamību un uzlabos pasākumu izpildi.

               (18)

               Komisija piekrita ieinteresētajām personām arī tajā, ka MIC mainīgajam maksājumam nebūtu jāpievieno saraksts ar papildu ierobežojumiem un maksimālām robežvērtībām. Eksports vienmēr ir bijis būtiski zemāks par noteikto gada līmeni. Savienības muitas dienestiem būs jāpārbauda, vai iesaistītie uzņēmumi nav noslēguši šķērskompensācijas vienošanās vai citas vienošanās par MIC apiešanu.

         2.2.   Monokristālisku un multikristālisku ražojumu nošķiršana

               (19)

               Vairākas ieinteresētās personas, proti, uzņēmumi, tostarp Savienības ražotāji, uzskatīja, ka dažādiem produkta veidiem būtu jāparedz atsevišķs MIC mainīgais maksājums. Vairums ieinteresēto personu arī uzskatīja, ka labākās diferenciācijas pamatā ir tehnoloģija, t. i., monokristāliski vai multikristāliski (dēvēti arī par polikristāliskiem) ražojumi. Monokristāliskiem un multikristāliskiem ražojumiem piemēro atšķirīgas cenas, un tādi galvenie cenu indeksi kā PV Insights un Energy Trend PV nosaka atsevišķas cenas monokristāliskiem un multikristāliskiem elementiem un moduļiem. Monokristāliski ražojumi parasti ir dārgāki, jo tiem ir augstāka produktivitāte uz vienu laukuma vienību. Saskaņā ar PV Insights
                   (20) cenu norādēm laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. martam monokristālisku un multikristālisku moduļu vidējā cenu atšķirība bija 0,047 EUR/W, bet monokristālisku un multikristālisku elementu vidējā cenu atšķirība bija 0,040 EUR/W.

               (20)

               Monokristālisku un multikristālisku ražojumu nošķiršana iekļaujas arī argumentācijā, kas izvirzīta termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanās, lai rastu atbilstošu līdzsvaru starp konkurējošām interesēm. No vienas puses, tas ļaus labāk aizsargāt Savienības ražošanas nozari, kas aizvien vairāk pievēršas tādu augsta līmeņa monokristālisku ražojumu izstrādei, kuri paredzēti uzstādīšanai uz jumta. No otras puses, šāda nošķiršana ļaus labāk īstenot tādu nesaistīto importētāju un inženiertehnisko, iepirkuma un celtniecības pakalpojumu (IIC) uzņēmumu intereses, kuri darbojas komunālo pakalpojumu sektorā un kuriem ir vajadzīga piekļuve lētiem standartveida multikristāliskiem moduļiem, lai tehnoloģiski neitrālos iepirkuma konkursos tie spētu konkurēt ar citiem atjaunojamiem energoresursiem.

               (21)

               Muitas dienesti var viegli atšķirt monokristāliskus un multikristāliskus elementus. Multikristāliskus elementus izgatavo no multikristāliska silīcija (multi-Si), ko veido sīki kristāli. Monokristāliskus elementus izgatavo no monokristāliska silīcija (mono-Si), kas ir vienlaidu kristāls. Monokristāliski un multikristāliski elementi nekad netiek apvienoti vienā ierīcē, tāpēc nav tādu moduļu, kas izgatavoti gan ar monokristāliskiem, gan multikristāliskiem elementiem. Multikristāliskus moduļus izgatavo tikai no multikristāliskiem elementiem, bet monokristāliskus moduļus izgatavo tikai no monokristāliskiem elementiem. Monokristāliskiem ražojumiem ir augstāka efektivitāte, pārveidojot saules gaismu elektrostrāvā, un tādējādi tie nodrošina augstāku produktivitāti uz vienu laukuma vienību. Monokristāliskus ražojumus var atšķirt no multikristāliskiem ražojumiem, veicot fizisku pārbaudi. Multikristāliskam elementam ir perfekta taisnstūra forma. Turpretī monokristāliskam elementam visi četri stūri ir nošķelti.

               (22)

               Tādēļ Komisija uzskatīja, ka monokristāliskiem un multikristāliskiem elementiem un moduļiem būtu jānosaka atsevišķa MIC un katram no četriem ražojuma veidiem būtu jāparedz savs Taric kods.

         2.3.   MIC mainīgā maksājuma pakāpeniska samazināšana

               (23)

               Saskaņā ar Komisijas pieņemtajām pašreizējām cenu saistībām moduļu un elementu MIC ik ceturksni koriģē, par atsauces vērtību izmantojot moduļu starptautiskās tūlītējās cenas (tostarp cenas Ķīnā), kas norādītas Bloomberg datubāzē (sauktas arī par Bloomberg jeb BNEF tūlītējo cenu indeksu). Pieņemot saistības, Komisija uzskatīja, ka šī cena atspoguļo tādu cenu, kas nerada kaitējumu un Savienībā nodrošina pietiekamu attiecīgā ražojuma piegādi (21).

               (24)

               Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanās Komisijai kļuva zināms, ka gandrīz visa 2016. gada laikā saistību MIC korekcijas mehānisms neatbilda cenu kritumam pasaules tirgū un tādējādi vairs neatspoguļoja kaitējumu neradošo cenu, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

               (25)

               Turklāt iepriekšējā korekcijas sistēma bija liegusi Savienības elementu lietotājiem (t. i., vertikāli neintegrētiem moduļu ražotājiem) un moduļu lietotājiem (t. i., privātpersonām un uzņēmumiem, kas iegādājas saules enerģijas sistēmas) iespēju izmantot pasaulē panāktos efektivitātes uzlabojumus (22).

               (26)

               Ieinteresēto personu sniegtie pierādījumi apstiprināja, ka 2016. gadā MIC saistības vairs neatbilda cenu krituma tendencei pasaules tirgū. Lai gan 2017. gada sākumā MIC tika būtiski samazināta, MIC un pasaules tirgus cenas joprojām būtiski atšķīrās (23).

               (27)

               Tādēļ Komisija pārbaudīja, vai ir vēl kāds etalons, kurš var labāk atspoguļot kaitējumu neradošu cenu līmeni, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā, kā arī izmaksu un cenu kritumu pasaules tirgū.

               (28)

               Kāds Savienības ražotājs un Savienības ražotāju apvienība apgalvoja, ka jaunā MIC pielāgošanas mehānisma pamatā vajadzētu būt saules enerģijas nozares zināšanu uzkrāšanas rādītājam. Visu ieinteresēto personu iesniegtie pierādījumi apliecināja, ka saules enerģijas nozarē ražošanas izmaksas ir turpinājušas kristies un ka tas atspoguļojas saules enerģijas nozares zināšanu uzkrāšanas rādītājos. Tomēr vairākas citas ieinteresētās personas plaši apsprieda to, kāpēc saules enerģijas nozares zināšanu uzkrāšanas rādītājus nevar izmantot par etalonu MIC pielāgošanas mehānismam. Pirmkārt, šīs personas apgalvoja, ka pētījumos, kuros norādīti zināšanu uzkrāšanas rādītāji, tie tiek aplēsti ilgākā laika periodā. Tāpēc tie neatspoguļo īstermiņa dinamiku tirgū. Turklāt aplūkojamais laika periods būtiski ietekmē rezultātus. Piemēram, jaunākajā International Technology Roadmap for Photovoltaic (ITRPV) izdevumā minēts, ka šis rādītājs ir 22,5 % 40 gados (24) un 39 % pēdējos 10 gados (25). Šīs ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka prognozēt cenu attīstību tuvākajā nākotnē nav zināšanu uzkrāšanas rādītāju primārais mērķis. Piemēram, ITRPV zināšanu uzkrāšanas rādītājs ir daļa no projekta, kura mērķis ir informēt piegādātājus un pircējus par paredzamām tehnoloģijas tendencēm un veicināt nepieciešamo uzlabojumu un standartu apspriešanu.

               (29)

               Visbeidzot, zināšanu uzkrāšanas līknes līmenis norāda uz cenu kritumu katru reizi, kad divkāršojas pasaules kopējais moduļu piegāžu skaits (26). Pieprasījuma prognozēšanai, ņemot vērā tā specifiskās pazīmes, ir raksturīga būtiska nenoteiktība. Viena no ieinteresētajām personām norādīja: “Ir svarīgi atzīmēt, ka turpmākā pieprasījuma un izaugsmes prognozes ir tikai pamatoti pieņēmumi, kas lielā mērā atkarīgi no tādiem faktoriem kā dažādos tirgos uz vietas īstenota tirdzniecības politika, atbalsta shēmu maiņa un tāda tiesiskā regulējuma grozījumi, kas regulē saules fotoelektrisko ražojumu nozari katrā tirgū.” Šo iemeslu dēļ ir vairākas prognozes par pasaules pieprasījuma attīstību, kuras sagatavojušas atsevišķas organizācijas.

               (30)

               Komisija pieņēma šos argumentus un norādīja uz turpmāk minēto. Ja attiecībā uz MIC pielāgošanas mehānismu Komisija būtu nolēmusi izmantot zināšanu uzkrāšanas rādītāju, tai būtu jāizvērtē, kurš no šiem diviem rādītājiem būtu piemērotāks, lai turpmākajos 18 mēnešos prognozētu izmaksu samazinājuma attīstību saules enerģijas nozarē. Šāda novērtējuma veikšanā varētu rasties būtisks sarežģījums. Turklāt zināšanu uzkrāšanas līknes līmenis norāda uz cenu kritumu katru reizi, kad divkāršojas pasaules kopējais moduļu piegāžu skaits (27). Vairumā prognožu, kas ir Komisijas rīcībā, ir paredzēts, ka kopējais saules enerģijas moduļu piegāžu skaits varētu divkāršoties apmēram 2020. vai 2021. gadā. Tāpēc, tā kā precīza prognoze nav iespējama, Komisijai būtu jāizdara pamatots pieņēmums un jāizvēlas precīzs datums, kad laikposmā no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim kopējo piegāžu skaits divkāršosies, bet tas ir saistīts ar samērā lielu nenoteiktību. Visbeidzot, Komisija norādīja, ka neviens no lejupējiem un augšupējiem uzņēmumiem, kas atbildēja uz informācijas pieprasījumu, neizmanto saules enerģijas nozares zināšanu uzkrāšanas rādītājus, lai prognozētu cenu attīstību.

               (31)

               Tādēļ Komisija secināja, ka saules enerģijas nozares zināšanu uzkrāšanas rādītāju izmantošana MIC pielāgošanai radītu būtiskas neskaidrības, kas jebkādas precīzas cenu attīstības prognozes padarītu neiespējamas. Tādēļ Komisija nolēma izmantot citu etalonu, kas pamatojas uz jaunākiem, pārredzamākiem un ticamākiem datiem.

               (32)

               Vairums ieinteresēto personu apgalvoja, ka jaunajam korekcijas mehānismam būtu jāpamatojas uz Taivānas tirgus informācijas aģentūras PV Insights cenu norādēm. Vienīgi uzņēmums Solar World, kas ir lielākais Eiropas ražotājs, neuzskatīja PV Insights par uzticamu avotu. Tika arī uzskatīts, ka ieinteresētās personas visvairāk izmanto PV Insights. Vairākas ieinteresētās personas minēja, ka PV Insights norādītās cenas un cenu attīstības tendences atbilst tam cenām un tendencēm, ko norāda cits indekss, kuram uzticas nozares pārstāvji, t. i., Energy Trend PV (to vada cita tirgus informācijas aģentūra, kura arī darbojas Taivānā). Turpretim cenas, ko norāda pašreiz izmantotais indekss, t. i., Bloomberg datubāze, pakļautas daudz lielākām svārstībām, un apmēram 2015. gada decembrī Bloomberg tūlītējo cenu indekss sāka uzrādīt tendences, kas atšķīrās no PV Insights un Energy Trend PV tendencēm. Bloomberg datubāzes pamatā ir brīvprātīgi iesniegtas cenu norādes, un tas nozīmē, ka tā ir aptvērusi tikai ļoti nelielu tirgus daļu.

               (33)

               Komisija lūdza ITRPV sniegt vairāk informācijas par saules enerģijas cenām, ko tas izmanto, lai aprēķinātu saules enerģijas nozares zināšanu uzkrāšanas rādītāju. ITRPV iesniedza attiecīgos cenu datus un norādīja, ka tas pašlaik izmanto divus avotus – PV Insights un Energy Trend PV. Līdz 2016. gada beigām ITRPV izmantoja plašāku cenu grozu, tostarp Bloomberg tūlītējo cenu indeksu. Ņemot vērā, ka PV Insights ir viens no diviem ITRPV izmantotajiem avotiem un ka PV Insights un Energy Trend PV norādītās cenas kopumā sakrīt, to cenu līmenis un attīstība, ko ITRPV izmanto zināšanu uzkrāšanas rādītāja aprēķināšanai, pilnīgi atbilst PV Insights norādītajiem datiem, jo īpaši kopš 2016. gada beigām.

               (34)

               Komisija izstrādāja MIC samazināšanas sistēmu, kuras pamatā ir PV Insights dati, kas saules enerģijas nozarē atzīti par visticamākajiem un visplašāk izmantotajiem. Šīs MIC samazināšanas sistēmas sākumpunkta pamatā ir pašreizējā minimālā cena, kas nerada kaitējumu un kas saskaņā ar cenu saistībām noteikta elementiem (0,23 EUR/W) un moduļiem (0,46 EUR/W). Tomēr šīs cenas neuzrāda atšķirību starp multikristāliskiem un monokristāliskiem ražojumiem, savukārt jaunais mehānisms to darīs. Komisija konstatēja cenu atšķirību, kas trīs gadu laikā pastāvējusi starp monokristāliskiem un multikristāliskiem elementiem un moduļiem (28). Šī vidējā cenu atšķirība tika vienmērīgi sadalīta starp monokristāliskiem un multikristāliskiem elementiem un moduļiem, lai noteiktu katram ražojuma veidam pašreizējo cenu, kas nerada kaitējumu, proti, 0,210 EUR/W un 0,437 EUR/W attiecīgi multikristāliskiem elementiem un moduļiem, kā arī 0,250 EUR/W un 0,483 EUR/W monokristāliskiem elementiem un moduļiem. Šīs cenas pakāpeniski tuvosies PV Insights norādītajām pašreizējām cenām (29), t. i., 0,18 EUR/W un 0,3 EUR/W attiecīgi multikristāliskiem elementiem un moduļiem, kā arī 0,21 EUR/W un 0,35 EUR/W monokristāliskiem elementiem un moduļiem.

               (35)

               Šis pielāgošanas mehānisms radīs MIC, kuras līdz 2018. gada septembrim būs tādu pasaules cenu līmenī, kas konstatētas 2017. gada pirmajā ceturksnī (jaunākās pieejamās pasaules cenas visam konkrētā gada ceturksnim). Tā kā pēdējo trīs gadu laikā cenas ir strauji kritušās, būtiski saruka galveno ražotāju peļņa (30). Tādēļ Komisija cerēja, ka šāds straujš cenu kritums ilgāk vairs nevarēs turpināties un cenas 2018. gada septembrī nebūs būtiski zemākas, un tādējādi Savienības ražošanas nozarei joprojām tiks nodrošināta zināma aizsardzība.

               (36)

               Tādējādi salīdzinoši īsā laikā šis mehānisms ļauj tuvoties pasaules tirgus cenām. Pirmkārt, tas nodrošina atgriešanos pie sākotnējā izmeklēšanā konstatētā cenu līmeņa, kas nerada kaitējumu. Otrkārt, tas atbilst termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanās izdarītajiem konstatējumiem par interešu līdzsvaru Savienības interešu pārbaudes ietvaros (31). Turklāt šim mehānismam ir priekšrocība labāk atspoguļot jaunāko tehnoloģiju attīstību un cenas radīto ietaupījumu potenciālu patērētājiem, proti, lietotājiem Savienībā vairs nebūs liegta iespēja izmantot pasaulē panāktos efektivitātes uzlabojumus. Vienlaikus šis mehānisms nodrošina visai Savienības ražošanas nozarei pietiekamu aizsardzību, lai tā varētu pielāgoties pieaugošajam konkurences spiedienam, kad pasākumi zaudēs spēku.

               (37)

               Pēc informācijas izpaušanas Komisija saņēma daudzas piezīmes par MIC mainīgā maksājuma apmēru. Savienības elementu un moduļu ražotāji un to apvienības apgalvoja, ka pasaules tirgus cenas neatspoguļo to cenu līmeni, kas nerada kaitējumu, jo tās ietekmē dempings, kuru rada pārmērīgs Ķīnas ražošanas jaudas pārpalikums. Tādēļ MIC mainīgais maksājums, kura pamatā ir par etalonu pieņemtā pasaules cena, varētu būt pārāk zems. Tie atkārtoti apgalvoja, ka tā vietā MIC būtu jāpamatojas uz ilgtermiņa saules enerģijas nozares zināšanu uzkrāšanas rādītāju. Tomēr, 2013. gada jūlijā pieņemot saistības, Komisija jau uzskatīja, ka moduļu starptautiskās tūlītējās cenas, tostarp Ķīnas cenas, atspoguļo tādu cenu, kas nerada kaitējumu (32). Turklāt ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/12 izbeigtajā starpposma pārskatīšanā Komisija secināja, ka cenu etalons, tostarp pieaugošā Ķīnas uzņēmumu daļa, pilda savu mērķi, kas noteikts spēkā esošos pasākumos (33). Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

               (38)

               Savienības elementu un moduļu ražotāji un to apvienības arī apgalvoja, ka pašlaik – pēc Taivānas saules enerģijas ražotāju asociācijas sūdzības – Taivānas Godīgas tirdzniecības komisija, proti, Taivānas valsts konkurences iestāde, veic izmeklēšanu attiecībā uz PV Insights. Izmeklēšana tika sākta, pamatojoties uz apgalvojumiem, ka Ķīnas cenu norādes ietekmē vai pat manipulē ar PV Insights indeksu un ka indeksa cenu līmenis nepārsniedz ražošanas izmaksas Taivānā. Tādējādi nebūtu lietderīgi pamatoties uz PV Insights.

               (39)

               Komisija atgādināja, ka lejupējās un augšupējās ražošanas nozares ir uzskatījušas PV Insights par ticamāko indeksu savā ikdienas darbā. PV Insights bija arī viens no galvenajiem cenu etaloniem, ko izmantoja ITRPV ziņojumos, aplēšot saules enerģijas nozares zināšanu uzkrāšanas rādītāju. Līdz šim augšupējā un lejupējā ražošanas nozare neapšaubīja PV Insights indeksa ticamību. Visbeidzot, Taivānas iestādes vēl nav izdarījušas galīgos konstatējumus par minētajiem apgalvojumiem. Komisija uzraudzīs norises Taivānas Godīgas tirdzniecības komisijā un, ņemot vērā potenciālos konstatējumus, apsvērs visus vajadzīgos pasākumus. Tāpēc šajā posmā Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

               (40)

               Eiropas augšupējās un lejupējās ieinteresētās personas, kā arī ka ĶTR valdība un CCCME iebilda pret jaunā MIC samazinājuma vairākiem aspektiem.

               (41)

               Pirmkārt, šīs personas uzskatīja, ka sākotnējā MIC ir pārāk augsta. Tās apgalvoja, ka attiecībā uz monokristāliskiem ražojumiem jaunais MIC mainīgais maksājums būs pat lielāks nekā iepriekšējās MIC saistības. Pēc to domām, MIC mainīgā maksājuma noteikšana vēl augstākā līmenī ir pretrunā pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumiem, ka MIC saistības ir noteiktas pārāk augstas salīdzinājumā ar cenu, kas nerada kaitējumu. Tāpēc tā būtu jānolaiž līdz attiecīgajam līmenim. Dažas personas arī apgalvoja, ka MIC, kas piemērojama 2017. gada pirmajā ceturksnī, nav piemērots sākumpunkts MIC mainīgajam maksājumam, jo Komisija pati ir atzinusi, ka tā neatbilst pasaules cenu dinamikai.

               (42)

               Komisija ņēma vērā šīs piezīmes un sagatavoja jaunu ik ceturkšņa MIC mainīgā maksājuma pakāpenisku samazinājumu. Tā kā saistību MIC no 2017. gada otrā ceturkšņa tika iesaldēta, Komisija pārcēla šā pakāpeniskā samazinājuma sākumpunktu uz agrāku laiku. Šis sākumpunkts ir noteikts tādas iesaldētas saistību MIC līmenī, kas samazināta par vērtību, kuru veido divas ceturkšņa korekcijas, kas būtu jāveic tās iesaldēšanas laikā, proti, 2017. gada otrajā un trešajā ceturksnī.

               (43)

               Otrkārt, vairākas ieinteresētās personas uzskatīja, ka beidzamais MIC mainīgais maksājums, t. i., MIC mainīgais maksājums, kas piemērojams pasākumu termiņa beigās (2018. gada septembrī), arī ir pārāk augsts. Tās apgalvoja, ka saskaņā ar PV Insights cenu norādēm, kas pieejamas pēc informācijas izpaušanas, saules enerģijas pasaules cenas jau ir samazinājušās. Komisija pieņēma ierosinājumu, ka jaunākie pieejamie dati būtu jāizmanto kā piemērotākā aizstājējvērtība beidzamajam ceturksnim. Tādēļ tā noteica galīgo MIC mainīgo maksājumu pēdējā pieejamā ceturkšņa –, t. i., 2017. gada otrā ceturkšņa – cenu līmenī.

               (44)

               Minētās ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisijas prognoze par to, ka saules enerģijas cenas varētu samazināties, ir nepamatota. Tomēr PV Insights ilgtermiņa cenu līknes analīze liecina, ka saules enerģijas cenas ir cikliskas – jau iepriekš saules enerģijas cenas strauji samazinājās vairākus ceturkšņus pēc kārtas, bet pēc tam stabilizējās vai pat nedaudz pieauga. Pašreizējā cikla laikā moduļu cenas ir turpinājušas kristies samērā ilgu laiku, t. i., kopš 2015. gada ceturtā ceturkšņa. Vienlaikus elementu cenas, kas mēdza uzrādīt līdzīgu tendenci, jau ir stabilizējušās vai pat nedaudz pieaugušas. Tas, ka galvenā izejmateriāla –, t. i., elementu – cenas stabilizējās pēc īpaši ilga cenu krituma perioda, atbalsta Komisijas prognozi, ka arī moduļu cenas beidzot varētu stabilizēties. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (45)

               Neintegrētie moduļu ražotāji arī apgalvoja, ka informācijas dokumentā norādītais MIC mainīgais maksājums samazinājās moduļiem daudz straujāk nekā elementiem, un šis apstāklis varētu nesamērīgi ietekmēt to peļņas daļas. Komisija norādīja, ka šāda atšķirība samazinājuma tempā ir neizbēgama saistībā ar to, ka elementu saistību MIC ir daudz tuvākas pasaules tirgus cenām nekā moduļu saistību MIC. Turklāt pēc informācijas izpaušanas Komisija samazināja sākotnējās MIC mainīgo maksājumu, tādēļ MIC mainīgais maksājums vairs nepārsniegs monokristālisku elementu saistību MIC.

               (46)

               Pēc atkārtotās informācijas izpaušanas augšupēji un lejupēji uzņēmumi un to apvienības un CCCME atkārtoti norādīja, ka MIC ir pārāk augsta, pat ja tā tika koriģēta uz leju (daži no tiem apsveica šo soli). No otras puses, Savienības ražotāji un to apvienība atkārtoti norādīja, ka MIC ir pārāk zema un ka tā neatspoguļo kaitējumu neradošo cenu, ka MIC moduļiem ir samazinājusies neproporcionāli straujāk nekā elementiem un ka PV Insights nav uzticams etalons.

               (47)

               Komisija norādīja, ka neviena no šīm personām neiesniedza jaunus argumentus par izpaustajiem diviem faktoriem (pakāpeniskā samazinājuma sākumpunkta pārcelšana uz agrāku laiku un pēdējā ceturkšņa datu izmantošana). Tās tikai atkārtoja savu sākotnējo pieeju attiecībā uz MIC, ko tās jau bija izklāstījušas pēc informācijas izpaušanas, pielāgojoties jaunajiem ceturkšņa MIC līmeņiem. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka tā pēc informācijas izpaušanas jau ir pievērsusies šo jautājumu būtībai.

               (48)

               Vairākas personas arī norādīja, ka laikposms piezīmju sniegšanai ir bijis pārāk īss. Komisija uzskatīja, ka viena darba diena ir pietiekams laiks, lai personas varētu sniegt piezīmes, jo informācijas izpaušana attiecās tikai uz diviem faktoriem MIC noteikšanas metodē un uz noteikumu par šīs regulas stāšanos spēkā. Tādēļ Komisija noraidīja šo argumentu.

               (49)

               MIC mainīgā maksājuma pakāpeniskais samazinājums ir šāds:

                           Multikristālisku elementu MIC (EUR/vats)

                           Monokristālisku elementu MIC (EUR/vats)

                           Multikristālisku moduļu MIC (EUR/vats)

                           Monokristālisku moduļu MIC (EUR/vats)

                           Iesaldētā saistību MIC (34)

                           0,21
                           0,23 – (0,04/2)

                           0,25
                           0,23 + (0,04/2)

                           0,43
                           0,46 – (0,047/2)

                           0,48
                           0,46 + (0,047/2)

                           2017. gada otrā ceturkšņa hipotētiska korekcija (35)

                           0,20

                           0,24

                           0,41

                           0,46

                           2017. gada trešā ceturkšņa hipotētiska korekcija (35)

                           0,20

                           0,23

                           0,39

                           0,44

                           No 2017. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 31. decembrim

                           0,19

                           0,23

                           0,37

                           0,42

                           No 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. martam

                           0,19

                           0,22

                           0,34

                           0,39

                           No 2018. gada 1. aprīļa līdz 2018. gada 30. jūnijam

                           0,19

                           0,22

                           0,32

                           0,37

                           No 2018. gada 1. jūlija

                           0,18

                           0,21

                           0,30

                           0,35

         3.   MIC MAINĪGĀ MAKSĀJUMA PIEMĒROŠANAS JOMA

               (50)

               Komisija norādīja, ka cenu saistības sākotnēji attiecās uz visiem uzņēmumiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā. Ņemot vērā, ka jaunais MIC mainīgais maksājums aizstās šīs saistības, Komisija uzskatīja par lietderīgu, ka jauno MIC piemēros tikai tiem uzņēmumiem, uz kuriem joprojām attiecas cenu saistības vai kuri brīvprātīgi no tām atteicās, Komisijai nekonstatējot nevienu līdzšinēju problēmu.

               (51)

               Savukārt, lai neapdraudētu jaunā pasākumu veida efektivitāti, Komisija uzskatīja, ka uz citiem uzņēmumiem būtu jāattiecina nevis jaunā MIC sistēma, bet procentuālie maksājumi. Jo īpaši šim izņēmumam būtu jāattiecas uz uzņēmumiem, kuriem Komisija ir atsaukusi saistību pieņemšanu par saistību pārkāpšanu. Šādos gadījumos tādu attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju iepriekšējā rīcība, kas ir eksportējuši attiecīgo ražojumu par cenu, kura ir zemāka nekā cena, kas nerada kaitējumu, vai ir citādi pārkāpuši saistības, ir pietiekams pamats, lai Komisija pieņemtu, ka pastāv būtisks risks, ka tie tieši tāpat neievēros arī jauno MIC. Tas mazinātu jaunās MIC efektivitāti un tādējādi nenodrošinātu vajadzīgo aizsardzību pret turpmāku kaitējošu dempingu. Turklāt jaunajam MIC mainīgajam maksājumam nebūtu jāattiecas arī uz uzņēmumiem, kas ir brīvprātīgi atteikušies no saistībām, lai apsteigtu Komisiju, kura nenovēršami atsauktu šīs saistības.

               (52)

               Pēc informācijas izpaušanas trīs uzņēmumi, kas bija brīvprātīgi atsaukuši saistības, bet nebija iekļauti VI pielikumā, iesniedza pamatotas piezīmes par to, kāpēc tie uzskata, ka tiem bija likumīgs pamats šo saistību atsaukšanai. Pamatojoties uz šo uzņēmumu iesniegtajiem papildu pierādījumiem, Komisija konstatēja, ka iepriekš tie nav pārkāpuši attiecīgās saistības. Turklāt pirms šo uzņēmumu brīvprātīgas atteikšanās no saistībām tiem nedraudēja tas, ka Komisija atsauks to saistības. Komisija bija arī pārliecināta, ka šie uzņēmumi atteicās no saistībām tādu iemeslu dēļ, kas neliecina par būtisku risku, ka tie turpmāk neievēros šo jauno MIC. Tādēļ Komisija iekļāva šos trīs uzņēmumus VI pielikumā. Turklāt tā iekļāva vēl divus uzņēmumus, kuru saistību pieņemšana tika atsaukta tikai saistību “neizpildāmības” dēļ. Šajos gadījumos nebija pierādījumu, ka šie uzņēmumi tirgojuši attiecīgo ražojumu Savienības tirgū par cenu, kas ir zemāka nekā cena, kura nerada kaitējumu.

               (53)

               Pēc informācijas izpaušanas vairāki ražotāji eksportētāji, ĶTR valdība un CCCME arī apgalvoja, ka jaunais MIC mainīgais maksājums būtu jāpiemēro visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un ka, viņuprāt, izslēdzot jebkuru eksportētāju no MIC piemērošanas, tiek pārkāpts antidempinga pamatregulas 9. panta 5. punkts un antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 2. punkts. Komisija atgādināja, ka tā, pamatojoties uz nediskriminējošiem principiem, ir noteikusi atsevišķiem ražotājiem eksportētājiem, citu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju grupām un visiem pārējiem uzņēmumiem dažādus maksājumu līmeņus. Turklāt, ciktāl tas attiecas uz MIC mainīgo maksājumu, Komisija tikai objektīvu iemeslu dēļ (proti, vai, pamatojoties uz saistību nosacījumu izpildi, MIC mainīgā maksājuma piemērošana rada būtisku risku, ka šis MIC mainīgais maksājums netiks ievērots) ir ieviesusi nošķīrumu starp ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi, pamatojoties uz tās izmeklēšanām par atbilstību saistībām, Komisija ir noteikusi, ka MIC mainīgajam maksājumam būtu jāattiecas tikai uz atsevišķiem uzņēmumiem, kas nerada risku, ka turpmāk tie varētu neievērot MIC mainīgo maksājumu. Minētie uzņēmumi ir: i) ražotāji eksportētāji, kuri ievēro saistību noteikumus, eksportējot attiecīgo ražojumu uz Savienību attiecīgi noteiktā cenu līmenī, kas nerada zaudējumus, un ii) ražotāji eksportētāji, kas brīvprātīgi atteicās no saistībām bez nodoma apsteigt Komisiju, kura nenovēršami atsauktu šīs saistības. Attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību šiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro MIC mainīgais maksājums. No otras puses, visiem tiem ražotājiem eksportētājiem, kas pārkāpa saistības – neatkarīgi no tā, vai jau ir konstatēts, ka šāds pārkāpums ir izdarīts, vai turpmākajās Komisijas izmeklēšanās tikai tiks konstatēts, ka šāds pārkāpums ir izdarīts –, nevar uzticēties, ka MIC mainīgais maksājums tiks ievērots. Tādējādi tiem būtu jāpiemēro attiecīgais neierobežotais procentuālais maksājums.

               (54)

               Komisija turpina veikt izmeklēšanas par atbilstību cenu saistībām un var sākt jaunas izmeklēšanas attiecībā uz precēm, kas laistas brīvā apgrozībā, kamēr cenu saistības joprojām bija spēkā. Minētajām izmeklēšanām joprojām piemēro Īstenošanas regulu (ES) 2017/366 un (ES) 2017/367 2. un 3. pantu. Jo īpaši, pieņemot deklarāciju ražojuma laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds radīsies: a) ja attiecībā uz importu, par ko rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, uz kuriem attiecas saistības, tiek konstatēts, ka viens vai vairāki šo saistību nosacījumi nav izpildīti, vai b) ja Komisija regulā vai lēmumā, kurā norādīti konkrēti darījumi, konstatē, ka saistības ir pārkāptas, un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi. Komisija arī uzskatīja, ka tādam ražotājam eksportētājam, attiecībā uz kuru konstatēts, ka tas ir pārkāpis saistības – pat ja šie konstatējumi izdarīti pēc cenu saistību beigām –, nebūtu jāpiemēro MIC mainīgais maksājums. Šādos gadījumos MIC mainīgais maksājums vairs nebūtu jāpiemēro. Pēc tam Komisijai ar to pašu tiesību aktu, kurā konstatēta neatbilstība, būtu jāizslēdz attiecīgā(-o) uzņēmuma(-u) nosaukums(-i) no jaunā VI pielikuma un jaunā 5. pielikuma.

               (55)

               Tādējādi MIC mainīgo maksājumu piemēro tikai tiem tiesību subjektiem, kas uzskaitīti jaunajā VI pielikumā, kurš jāpievieno Īstenošanas regulai (ES) 2017/367, un jaunajā 5. pielikumā, kurš jāpievieno Īstenošanas regulai (ES) 2017/366.

         4.   MIC MAINĪGĀ MAKSĀJUMA DARBĪBA

               (56)

               Ja to tiesību subjektu preces, kas uzskaitīti jaunajā VI pielikumā, kurš jāpievieno Īstenošanas regulai (ES) 2017/367, un jaunajā 5. pielikumā, kurš jāpievieno Īstenošanas regulai (ES) 2017/366, importē par CIF cenu līdz Savienības robežai, kas ir vienāda ar MIC mainīgo maksājumu vai lielāka par to, maksājums nav jāveic. Ja šādu importu veic par cenu, kas nepārsniedz MIC mainīgo maksājumu, galīgajam maksājumam vajadzētu būt vienādam ar starpību starp piemērojamo MIC mainīgo maksājumu un neto cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas. Nekādā gadījumā maksājuma summa nepārsniedz kombinētās procentuālā maksājuma likmes, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) 2017/367 1. panta 2. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2017/366 1. panta 2. punktā. Attiecīgi, ja importu veic par cenu, kas nepārsniedz MIC mainīgo maksājumu, jāmaksā mazākais lielums, proti, vai nu starpība starp piemērojamo MIC mainīgo maksājumu un neto cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, vai kombinētās procentuālā maksājuma likmes, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) 2017/367 1. panta 2. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2017/366 1. panta 2. punktā.

               (57)

               Īstenošanas lēmums 2013/707/ES, ar kuru apstiprina saistību pieņemšanu un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/615, ir jāatceļ, jo MIC mainīgais maksājums aizstās pašreizējās saistības. Vienlaikus attiecīgā gadījumā ir lietderīgi turpināt Komisijas pašlaik veiktās izmeklēšanas par atbilstību cenu saistībām un turpmāk sākt jaunas izmeklēšanas attiecībā uz precēm, kas laistas brīvā apgrozībā, kamēr cenu saistības joprojām bija spēkā.

               (58)

               Pēc informācijas izpaušanas atsevišķas ieinteresētās personas pieprasīja jauno MIC publicēt jau iepriekš, lai dotu tām pietiekamu laiku sagatavoties pārmaiņām. Tā kā neviena persona šajā sakarā nesniedza nekādas laika norādes, Komisija uzskatīja, ka šajā ziņā divas nedēļas ir pietiekams laiks visām attiecīgajām personām. Tāpēc starp šīs regulas publicēšanu un stāšanos spēkā ir lietderīgi paredzēt divu nedēļu starpposmu. Pēc informācijas izpaušanas CCCME norādīja, ka MIC mainīgajam maksājumam būtu jāstājas spēkā nekavējoties. Komisija uzskatīja, ka atšķirība starp pašreizējo saistību MIC un jauno MIC mainīgo maksājumu ir būtiska. Tādēļ uzņēmumiem ir vajadzīgas divas nedēļas, lai tie varētu pielāgoties tirgus apstākļu izmaiņām. Tāpēc Komisija noraidīja šo prasību.

               (59)

               Komitejas, kas izveidotas ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu un Regulas (ES) 2016/1037 25. panta 1. punktu, atzinumu nesniedza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulu (ES) 2017/367 groza šādi:

               1)

               tās 1. pantā iekļauj šādu 2.a punktu:
               “2.a   Galīgā antidempinga maksājuma summa, kas piemērojama 1. punktā minētajiem ražojumiem, kuri patlaban atbilst jaunajā 5. punktā uzskaitītajiem Taric kodiem un kurus ražojuši VI pielikumā uzskaitītie tiesību subjekti, ir starpība starp attiecīgajām minimālajām importa cenām, kas fiksētas šā panta nākamajā daļā, un neto cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ja otrā ir mazāka par pirmo. Ja neto cena līdz Savienības robežai ir vienāda ar nākamajā tabulā norādīto attiecīgo minimālo importa cenu vai lielāka par to, maksājumu neiekasē. Nekādā gadījumā maksājuma summa nepārsniedz procentuālā maksājuma likmi, kas noteikta 2. punktā. Pasākumus, kas paredzēti VI pielikumā minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā norādīta V pielikumā minētā informācija.
               Lai izpildītu šā panta iepriekšējo daļu, piemēro nākamajā tabulā norādīto minimālo importa cenu. Ja pēcimportēšanas pārbaudē atklājas, ka neto cena līdz Savienības robežai, ko faktiski samaksājis pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā (pēcimportēšanas cena), ir zemāka par neto cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, kā fiksēts muitas deklarācijā, un pēcimportēšanas cena ir zemāka par minimālo importa cenu, tad piemēro maksājuma summu, kura ir vienāda ar starpību starp nākamajā tabulā norādīto minimālo importa cenu un pēcimportēšanas cenu, ja vien summa, ko iegūst, piemērojot 2. punktā norādītos procentuālos maksājumus un tam pieskaitot pēcimportēšanas cenu (faktiski samaksātā cena plus procentuālais maksājums), nav zemāka par minimālo importa cenu, kas noteikta nākamajā tabulā.
               Minimālā importa cena (MIC) ik ceturksni samazināsies, kā norādīts nākamajā tabulā attiecībā uz katru atbilstošo ražojuma veidu.

                           MIC piemērošanas periods

                           Multikristālisku elementu MIC (EUR/vats)

                           Monokristālisku elementu MIC (EUR/vats)

                           Multikristālisku moduļu MIC (EUR/vats)

                           Monokristālisku moduļu MIC (EUR/vats)

                           No 2017. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 31. decembrim

                           0,19

                           0,23

                           0,37

                           0,42

                           No 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. martam

                           0,19

                           0,22

                           0,34

                           0,39

                           No 2018. gada 1. aprīļa līdz 2018. gada 30. jūnijam

                           0,19

                           0,22

                           0,32

                           0,37

                           No 2018. gada 1. jūlija

                           0,18

                           0,21

                           0,30

                           0,35

                     Uz tiesību subjektiem, kas nav uzskaitīti ne 2. punktā, ne I pielikumā, II pielikumā vai VI pielikumā, attiecina kombinētās procentuālā maksājuma likmes, kas piemērojamas 2. punktā minētajiem “visiem pārējiem uzņēmumiem”.”;

               2)

               tās 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
               “4.   Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka:

                           —

                           tas no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (sākotnējā izmeklēšanas periodā) nav eksportējis uz Savienību 1. punktā aprakstīto ražojumu,

                           —

                           tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi,

                           —

                           tas attiecīgo ražojumu patiešām ir eksportējis uz Savienību pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot attiecīgos pasākumus, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama daudzuma eksportēšanu uz Savienību,

                     Komisija var grozīt I pielikumu un VI pielikumu, iekļaujot šo jauno ražotāju eksportētāju.”;

               3)

               tās 1. pantā iekļauj šādu 5. punktu:
               “5.   Multikristāliskā (saukts arī par polikristālisku) silīcija fotoelektriskos moduļus vai paneļus patlaban klasificē ar Taric kodiem 8541409051, 8541409052, 8541409053 un 8541409059. Multikristāliskus moduļus izgatavo no multikristāliskiem elementiem.
               Monokristāliskā silīcija fotoelektriskos moduļus vai paneļus patlaban klasificē ar Taric kodiem 8541409041, 8541409042, 8541409043 un 8541409049. Monokristāliskus moduļus izgatavo no monokristāliskiem elementiem.
               Tāda veida multikristāliskos (sauktus arī par polikristāliskiem) elementus, ko izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, kuros elementu biezums nepārsniedz 400 μm, patlaban klasificē ar Taric kodiem 8541409071, 8541409072, 8541409073 un 8541409079. Multikristāliskus elementus izgatavo no multikristāliskā silīcija (multi-Si), ko veido sīki kristāli, un tiem ir perfekta taisnstūra forma.
               Tāda veida monokristāliskos elementus, ko izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, kuros elementu biezums nepārsniedz 400 μm, patlaban klasificē ar Taric kodiem 8541409061, 8541409062, 8541409063 un 8541409069. Monokristāliskus elementus izgatavo no monokristāliskā silīcija (mono-Si), kas ir vienlaidu kristāls, un tiem visi četri stūri ir nošķelti.”;

               4)

               regulas 2. pantu atceļ;

               5)

               regulas 3. pantu atceļ.

         2. pants
   Īstenošanas regulā (ES) 2017/367 iekļauj šīs regulas pielikumu kā VI pielikumu.
   3. pants
   Īstenošanas regulu (ES) 2017/366 groza šādi:

               1)

               tās 1. pantā iekļauj šādu 2.a punktu:
               “2.a   Galīgā antidempinga maksājuma summa, kas piemērojama 1. punktā minētajiem ražojumiem, kuri patlaban atbilst jaunajā 4. punktā uzskaitītajiem Taric kodiem un kurus ražojuši 5. pielikumā uzskaitītie tiesību subjekti, ir starpība starp attiecīgajām minimālajām importa cenām, kas fiksētas šā panta nākamajā daļā, un neto cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ja otrā ir mazāka par pirmo. Ja neto cena līdz Savienības robežai ir vienāda ar nākamajā tabulā norādīto attiecīgo minimālo importa cenu vai lielāka par to, maksājumu neiekasē. Nekādā gadījumā maksājuma summa nepārsniedz procentuālā maksājuma likmi, kas noteikta 2. punktā. Pasākumus, kas paredzēti 5. pielikumā minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā norādīta 4. pielikumā minētā informācija.
               Lai izpildītu šā panta iepriekšējo daļu, piemēro nākamajā tabulā norādīto minimālo importa cenu. Ja pēcimportēšanas pārbaudē atklājas, ka neto cena līdz Savienības robežai, ko faktiski samaksājis pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā (pēcimportēšanas cena), ir zemāka par neto cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, kā fiksēts muitas deklarācijā, un pēcimportēšanas cena ir zemāka par minimālo importa cenu, tad piemēro maksājuma summu, kas ir vienāda ar starpību starp nākamajā tabulā norādīto minimālo importa cenu un pēcimportēšanas cenu, ja vien summa, ko iegūst, piemērojot 2. punktā norādītos procentuālos maksājumus un tam pieskaitot pēcimportēšanas cenu (faktiski samaksātā cena plus procentuālais maksājums), nav zemāka par minimālo importa cenu, kas noteikta nākamajā tabulā.
               Minimālā importa cena (MIC) ik ceturksni samazināsies, kā norādīts nākamajā tabulā attiecībā uz katru atbilstošo ražojuma veidu.

                           MIC piemērošanas periods

                           Multikristālisku elementu MIC (EUR/vats)

                           Monokristālisku elementu MIC (EUR/vats)

                           Multikristālisku moduļu MIC (EUR/vats)

                           Monokristālisku moduļu MIC (EUR/vats)

                           No 2017. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 31. decembrim

                           0,19

                           0,23

                           0,37

                           0,42

                           No 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. martam

                           0,19

                           0,22

                           0,34

                           0,39

                           No 2018. gada 1. aprīļa līdz 2018. gada 30. jūnijam

                           0,19

                           0,22

                           0,32

                           0,37

                           No 2018. gada 1. jūlija

                           0,18

                           0,21

                           0,30

                           0,35

                     Uz tiesību subjektiem, kas nav uzskaitīti ne 2. punktā, ne 1 pielikumā vai 5 pielikumā, attiecina kombinētās procentuālā maksājuma likmes, kas piemērojamas 2. punktā minētajiem “visiem pārējiem uzņēmumiem”.”;

               2)

               tās 1. pantā iekļauj šādu 4. punktu:
               “4.   Multikristāliskā (saukts arī par polikristālisku) silīcija fotoelektriskos moduļus vai paneļus patlaban klasificē ar Taric kodiem 8541409051, 8541409052, 8541409053 un 8541409059. Multikristāliskus moduļus izgatavo no multikristāliskiem elementiem.
               Monokristāliskā silīcija fotoelektriskos moduļus vai paneļus patlaban klasificē ar Taric kodiem 8541409041, 8541409042, 8541409043 un 8541409049. Monokristāliskus moduļus izgatavo no monokristāliskiem elementiem.
               Tāda veida multikristāliskos (sauktus arī par polikristāliskiem) elementus, ko izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, kuros elementu biezums nepārsniedz 400 μm, patlaban klasificē ar Taric kodiem 8541409071, 8541409072, 8541409073 un 8541409079. Multikristāliskus elementus izgatavo no multikristāliskā silīcija (multi-Si), ko veido sīki kristāli, un tiem ir perfekta taisnstūra forma.
               Tāda veida monokristāliskos elementus, ko izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, kuros elementu biezums nepārsniedz 400 μm, patlaban klasificē ar Taric kodiem 8541409061, 8541409062, 8541409063 un 8541409069. Monokristāliskus elementus izgatavo no monokristāliskā silīcija (mono-Si), kas ir vienlaidu kristāls, un tiem visi četri stūri ir nošķelti.”;

               3)

               regulas 2. pantu atceļ;

               4)

               regulas 3. pantu atceļ.

         4. pants
   Īstenošanas regulā (ES) 2017/366 iekļauj šīs regulas pielikumu kā 5. pielikumu.
   5. pants
   Ar šo atceļ Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES un Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/615.
   6. pants
   Šī regula stājas spēkā piecpadsmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 15. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

      (3)  Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1238/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu (OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.).

      (4)  Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1239/2013, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kurus nosūta no Ķīnas Tautas Republikas (OV L 325, 5.12.2013., 66. lpp.).

      (5)  Komisijas 2013. gada 2. augusta Lēmums 2013/423/ES, ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importu (OV L 209, 3.8.2013., 26. lpp.).

      (6)  Komisijas 2013. gada 4. decembra Īstenošanas lēmums 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā (OV L 325, 5.12.2013., 214. lpp.).

      (7)  Komisijas 2014. gada 10. septembra Īstenošanas lēmums 2014/657/ES, ar ko pieņem ražotāju eksportētāju grupas kopā ar Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu iesniegto ierosinājumu izdarīt precizējumus attiecībā uz Īstenošanas lēmumā 2013/707/ES minēto saistību īstenošanu (OV L 270, 11.9.2014., 6. lpp.).

      (8)  Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/866 (OV L 139, 5.6.2015., 30. lpp.), (ES) 2015/1403 (OV L 218, 19.8.2015., 1. lpp.), (ES) 2015/2018 (OV L 295, 12.11.2015., 23. lpp.), (ES) 2016/115 (OV L 23, 29.1.2016., 47. lpp.), (ES) 2016/1045 (OV L 170, 29.6.2016., 5. lpp.), (ES) 2016/1382 (OV L 222, 17.8.2016., 10. lpp.), (ES) 2016/1402 (OV L 228, 23.8.2016., 16. lpp.), (ES) 2016/1998 (OV L 308, 16.11.2016., 8. lpp.), (ES) 2016/2146 (OV L 333, 8.12.2016., 4. lpp.), (ES) 2017/454 (OV L 71, 16.3.2017., 5. lpp.), (ES) 2017/941 (OV L 142, 2.6.2017., 43. lpp.), ar kurām atsauc saistību pieņemšanu attiecībā uz vairākiem ražotājiem eksportētājiem.

      (9)  Komisijas 2016. gada 6. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2016/12 par daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam (OV L 4, 7.1.2016., 1. lpp.).

      (10)  Komisijas 2016. gada 11. februāra Īstenošanas regula (ES) 2016/185, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme (OV L 37, 12.2.2016., 76. lpp.).

      (11)  Komisijas 2016. gada 11. februāra Īstenošanas regula (ES) 2016/184, ar ko galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme (OV L 37, 12.2.2016., 56. lpp.).

      (12)  Komisijas 2017. gada 1. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/367, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, un izbeidz daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 3. punktu (OV L 56, 3.3.2017., 131. lpp.).

      (13)  Komisijas 2017. gada 1. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/366, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. panta 2. punktu, un izbeidz daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 19. panta 3. punktu (OV L 56, 3.3.2017., 1. lpp.).

      (14)  Komisijas 2017. gada 30. marta Īstenošanas lēmums (ES) 2017/615, ar ko pieņem ražotāju eksportētāju grupas kopā ar Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu iesniegto ierosinājumu attiecībā uz Īstenošanas lēmumā 2013/707/ES minēto saistību īstenošanu (OV L 86, 31.3.2017., 14. lpp.).

      (15)  Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam (OV C 67, 3.3.2017., 16. lpp.).

      (16)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2017/367 256., 336., 364. un 369. apsvērumu.

      (17)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

      (18)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2017/367 253., 336. un 369. apsvērumu.

      (19)  Jautājumu par atbilstību sk. šīs regulas 3. iedaļā.

      (20)  Konvertēts no USD uz EUR pēc Eiropas Centrālās bankas (ECB) mēneša vidējā valūtas maiņas kursa.

      (21)  Sk. Lēmuma 2013/423/ES 3.–9. apsvērumu.

      (22)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2017/367 256., 336. un 370. apsvērumu.

      (23)  Piemēram, vidējās tūlītējās cenas, ko PV Insights norādīja 2017. gada otrajā ceturksnī, bija 0,3 EUR/W multikristāliskiem moduļiem un 0,35 EUR/W monokristāliskiem moduļiem, kā arī 0,18 EUR/W multikristāliskiem elementiem un 0,21 EUR/W monokristāliskiem elementiem. Visas cenas konvertētas no USD uz EUR pēc ECB vidējā valūtas maiņas kursa, ko piemēro katrā attiecīgajā mēnesī. To var salīdzināt ar pašreizējo minimālo cenu, kas nerada kaitējumu un kas saskaņā ar cenu saistībām noteikta elementiem (0,23 EUR/W) un moduļiem (0,46 EUR/W).

      (24)  International Technology Roadmap for Photovoltaic (ITPRV), 2017. gada rezultāti, astotais izdevums, 2017. gada marts, 6. lpp.

      (25)  International Technology Roadmap for Photovoltaic (ITPRV), 2017. gada rezultāti, astotais izdevums, 2017. gada marts, 44. lpp.

      (26)  Pasaules kopējās piegādes visumā atbilst pasaules kopējam pieprasījumam. Pirmais rādītājs nosaka ražotāju pārdoto moduļu daudzumu, otrs – to moduļu daudzumu, ko uzstādījuši lietotāji un kas sākuši ražot enerģiju. Pēc zināma laika abiem rādītājiem būtu jāsakrīt (izņemot attiecībā uz nelielu daļu no moduļiem, kas salauzti tranzītā).

      (27)  Pasaules kopējās piegādes visumā atbilst pasaules kopējam pieprasījumam. Pirmais rādītājs nosaka ražotāju pārdoto moduļu daudzumu, otrs – to moduļu daudzumu, ko uzstādījuši lietotāji un kas sākuši ražot enerģiju. Pēc zināma laika abiem rādītājiem būtu jāsakrīt (izņemot attiecībā uz nelielu daļu no moduļiem, kas salauzti tranzītā).

      (28)  Sk. 19. apsvērumu.

      (29)  Vidējās cenas, ko PV Insights 2017. gada pirmajā ceturksnī norādīja katram ražojuma veidam.

      (30)  Bloomberg New Energy Finance, Q1 2017 Global PV Market Outlook, 14. lpp., un Bloomberg New Energy Finance, May 2017 PV Index Supply, Shipments and Prices, 12. lpp.

      (31)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2017/367 256., 336. un 370. apsvērumu.

      (32)  Sk. Lēmuma 2013/423/ES 3.–9. apsvērumu.

      (33)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2016/12 41. apsvērumu.

      (34)  Metodiku par MIC saistību sadali starp multikristāliskiem un monokristāliskiem ražojumiem sk. 19. un 34. apsvērumā.

      (35)  Kā paskaidrots 42. apsvērumā, hipotētiska korekcija saistībā ar sākumpunkta pārcelšanu uz agrāku laiku.

      PIELIKUMS
      Īstenošanas regulas (ES) 2017/367 VI pielikums un Īstenošanas regulas (ES) 2017/366 5. pielikums (Tiesību subjekti, kam piemēro MIC mainīgo maksājumu):

                     “Uzņēmuma nosaukums

                        Taric papildu kods

                        Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd

                        Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd

                        Changzhou Youze Technology Co. Ltd

                        Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd

                        Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd

                        together with their related companies in the European Union

                     B791

                        Delsolar (Wujiang) Ltd

                     B792

                        JingAo Solar Co. Ltd

                        Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

                        JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

                        Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

                        Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

                        together with their related company in the Union

                     B794

                        Wuxi Suntech Power Co. Ltd

                        Suntech Power Co. Ltd

                        Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

                        Luoyang Suntech Power Co. Ltd

                        Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

                        Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

                        together with their related companies in the Union

                     B796

                        Yingli Energy (China) Co. Ltd

                        Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

                        Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

                        Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

                        Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

                        Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

                        Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                        Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

                        Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

                     B797

                        Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

                     B798

                        Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

                     B800

                        Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                     B802

                        Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

                        Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

                     B801

                        Anhui Titan PV Co. Ltd

                     B803

                        Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

                        TBEA SOLAR CO. LTD

                        XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

                     B804

                        Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

                     B806

                        Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

                     B807

                        ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

                     B811

                        CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

                        ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

                        HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

                     B812

                        CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

                     B813

                        CSG PVtech Co. Ltd

                     B814

                        China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

                        CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

                        CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

                        China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

                        China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

                     B809

                        Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

                     B816

                        EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

                        SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

                        JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

                     B817

                        Zheijiang Era Solar Co. Ltd

                     B818

                        GD Solar Co. Ltd

                     B820

                        Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

                        Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

                     B821

                        Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

                     B822

                        Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

                     B824

                        Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

                     B826

                        Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

                     B827

                        HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

                     B828

                        Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

                     B829

                        Jetion Solar (China) Co. Ltd

                        Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

                        Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

                        together with their related company in the Union

                     B830

                        Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

                     B831

                        Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

                     B832

                        Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                     B833

                        Jiangsu Runda PV Co. Ltd

                     B834

                        Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

                        Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

                     B835

                        Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                        Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

                        Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

                     B837

                        Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

                     B838

                        Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

                     B839

                        Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

                     B840

                        Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

                     B841

                        Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

                        Hareon Solar Technology Co. Ltd

                        Taicang Hareon Solar Co. Ltd

                        Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

                        Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

                        Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

                        together with their related company in the Union

                     B842

                        Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

                        LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

                        LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

                     B793

                        Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

                     B843

                        Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

                        Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

                        Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

                        Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

                        Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

                     B795

                        Jinko Solar Co. Ltd

                        Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

                        ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

                        ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

                        together with their related companies in the Union

                     B845

                        Juli New Energy Co. Ltd

                     B846

                        Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

                     B847

                        King-PV Technology Co. Ltd

                     B848

                        Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

                     B849

                        GCL System Integration Technology Co. Ltd

                        Konca Solar Cell Co. Ltd

                        Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

                        Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

                        Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

                        GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

                        GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

                        GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

                        GCL Solar System (Shuzhou) Limited

                     B850

                        Lightway Green New Energy Co. Ltd

                        Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

                     B851

                        Motech (Suzhou) Renewable Energy Co. Ltd

                     B852

                        Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

                     B853

                        NICE SUN PV CO. LTD

                        LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

                     B854

                        Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

                     B857

                        Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

                     B858

                        Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

                     B861

                        Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

                     B862

                        Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

                     B863

                        Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

                     B864

                        Perlight Solar Co. Ltd

                     B865

                        Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

                        Phono Solar Technology Co. Ltd

                     B866

                        Risen Energy Co., Ltd

                        together with its related company in the Union

                     B868

                        SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD

                        SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

                     B870

                        Shanghai BYD Co. Ltd

                        BYD (Shangluo) Industrial Co. Ltd

                     B871

                        Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                     B872

                        Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

                        Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

                     B873

                        SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

                     B874

                        SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

                        Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

                        Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

                     B875

                        Shanghai ST Solar Co. Ltd

                        Jiangsu ST Solar Co. Ltd

                     B876

                        Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd

                     B878

                        Sopray Energy Co. Ltd

                        Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

                     B881

                        SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

                        NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

                        Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

                     B882

                        SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

                     B883

                        TDG Holding Co. Ltd

                     B884

                        Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

                        Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

                        Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

                     B885

                        Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

                     B886

                        Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

                     B877

                        Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

                     B879

                        Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

                     B889

                        Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

                     B891

                        Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

                     B892

                        Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

                        China Machinery Engineering Wuxi Co.Ltd

                        Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

                     B893

                        Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

                        State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

                        Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

                     B896

                        Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.

                        Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd

                     B897

                        LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd

                        together with its related company in the Union

                     B898

                        Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

                     B900

                        Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

                     B902

                        Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

                     B903

                        Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

                     B904

                        Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

                     B905

                        Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

                        Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

                     B906

                        Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

                     B907

                        Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

                     B908

                        Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

                        Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

                     B910

                        Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                     B911

                        Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

                     B912

                        Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

                        Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

                     B914

                        Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

                     B915

                        Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

                     B916

                        Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

                        Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

                     B917

                        Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

                        WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

                     B918

                        ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

                     B920

                        Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

                        together with its related company in the Union

                     B922 ”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2076 (2015. gada 18. novembris), ar ko atklāj Savienības importa tarifa kvotas svaigai un saldētai Ukrainas izcelsmes cūkgaļai un nosaka šo kvotu pārvaldību

text:
               19.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 302/51

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2076
   (2015. gada 18. novembris),
   ar ko atklāj Savienības importa tarifa kvotas svaigai un saldētai Ukrainas izcelsmes cūkgaļai un nosaka šo kvotu pārvaldību
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. panta a), c) un d) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmumu 2014/668/ES (2) Padome atļāva Eiropas Savienības vārdā parakstīt un provizoriski piemērot Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“Nolīgums”). Nolīgumā ir paredzēta muitas nodokļu atcelšana Ukrainas izcelsmes preču importam saskaņā ar minētā nolīguma I nodaļas I pielikuma A daļu. Minētās I pielikuma A daļas papildinājumā ir paredzētas importa tarifa kvotas mājputnu gaļai.

               (2)

               Līdz brīdim, kad Nolīgums stāsies spēkā, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 374/2014 (3) importa tarifa kvotas cūkgaļai 2014. un 2015. gadam ir atklātas un tiek pārvaldītas saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 414/2014 (4).

               (3)

               Nolīgumu provizoriski piemēros no 2016. gada 1. janvāra. Tādēļ ikgadējie importa tarifa kvotu periodi ir jāatklāj no 2016. gada 1. janvāra. Lai pienācīgi ievērotu esošā un jaunā ražošanas, pārstrādes un patēriņa tirgus piegādes prasības Savienības cūkgaļas nozarē attiecībā uz piegādes konkurētspēju, noteiktību un nepārtrauktību un vajadzību aizsargāt minētā tirgus līdzsvaru, ir lietderīgi, ka minētas kvotas pārvalda Komisija atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1308/2013 184. panta 2. punkta b) apakšpunktam.

               (4)

               Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (5) 6. panta 3. punkts nosaka, ka Komisijas regulās, ar kurām reglamentē kādu konkrētu importa tarifa kvotu, var paredzēt tādas sistēmas piemērošanu, saskaņā ar kuru kvotas pārvalda, vispirms piešķirot importa tiesības un tad izdodot importa licences. Šāda sistēma ļautu operatoriem, kuri ir saņēmuši importa tiesības, kvotas periodā, pamatojoties uz faktiskajām tirdzniecības plūsmām, lemt par to, kurā brīdī tie vēlas pieteikties uz importa licencēm.

               (5)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 376/2008 (6) izklāstīti sīki izstrādāti kopēji noteikumi, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem. Minētā regula būtu jāpiemēro importa licencēm, kas izdotas saskaņā ar šo regulu, ja vien nav noteiktas kādas atkāpes.

               (6)

               Turklāt Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumi, kas attiecas uz pieteikumu iesniegšanu importa tiesību saņemšanai, pieteikumu iesniedzēju statusu un importa licenču izdošanu, būtu jāpiemēro importa licencēm, kas izdotas saskaņā ar šo regulu, neskarot šajā regulā noteiktos papildu nosacījumus.

               (7)

               Lai nodrošinātu tarifa kvotu pienācīgu pārvaldību, būtu jāiemaksā nodrošinājums importa tiesību pieteikuma iesniegšanas laikā un importa licences izdošanas laikā.

               (8)

               Operatoriem būtu jāpiesakās uz importa licencēm par visām tiem piešķirtajām importa tiesībām, ievērojot pienākumu, kas minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 (7) 23. panta 1. punktā.

               (9)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1001/2013 (8) Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (9) I pielikumā daži KN kodi ir aizstāti ar jauniem KN kodiem, kas atšķiras no kodiem, kuri minēti Nolīguma I nodaļas I pielikuma A daļas papildinājumā. Tādēļ šīs regulas I pielikumā būtu jāatspoguļo jaunie KN kodi.

               (10)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Tarifa kvotu atklāšana un pārvaldība
   1.   Ar šo regulu no 2016. gada atklāj un periodā no 1. janvāra līdz 31. decembrim pārvalda ikgadējās importa tarifa kvotas produktiem, kas norādīti I pielikumā.
   2.   To produktu daudzums, uz ko attiecas 1. punktā minētās kvotas, piemērojamais muitas nodoklis un attiecīgais kārtas numurs ir noteikts I pielikumā.
   3.   Šā panta 1. punktā minēto importa tarifa kvotu pārvalda saskaņā ar metodi, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 184. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un vispirms piešķirot importa tiesības un tad izdodot importa licences.
   4.   Piemēro Regulu (EK) Nr. 1301/2006 un Regulu (EK) Nr. 376/2008, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.
   2. pants
   Importa tarifa kvotas periodi
   Ikgadējās importa tarifa kvotas produktu daudzumu attiecībā uz katru I pielikumā norādīto kārtas numuru sadala šādos četros apakšperiodos:

               a)

               25 % no 1. janvāra līdz 31. martam;

               b)

               25 % no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam;

               c)

               25 % no 1. jūlija līdz 30. septembrim;

               d)

               25 % no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

         3. pants
   Importa tiesību pieteikumi un importa tiesību piešķiršana
   1.   Importa tiesību pieteikumus iesniedz tā mēneša pirmajās septiņās dienās, kas ir pirms katra 2. pantā minētā apakšperioda.
   2.   Iesniedzot importa tiesību pieteikumu, iemaksā nodrošinājumu EUR 20 par 100 kilogramiem.
   3.   Iesniedzot pirmo pieteikumu par attiecīgo kvotas gadu, pieteikuma iesniedzēji importa tiesību saņemšanai iesniedz pierādījumu, ka KN kodam 0203 atbilstošu cūkgaļas produktu daudzumu viņi ir importējuši vai tas viņu vārdā importēts saskaņā ar attiecīgajiem muitas noteikumiem (turpmāk “references daudzums”). Pierādījums attiecas uz 12 mēnešu laikposmu, kas beidzas vienu mēnesi pirms viņu pirmā pieteikuma iesniegšanas. Uzņēmums, kas izveidots, apvienojoties uzņēmumiem, kuri katrs importējuši references daudzumu, pieteikuma pamatošanai minētos references daudzumus var apkopot.
   4.   Kopējais produktu daudzums, par kuru kādā no 2. pantā minētajiem importa tarifa kvotas apakšperiodiem iesniegts importa tiesību pieteikums, nepārsniedz 25 % no pieteikuma iesniedzēja references daudzuma. Kompetentā iestāde noraida pieteikumus, kas neatbilst šim noteikumam.
   5.   Līdz tā mēneša 14. dienai, kurā iesniegti pieteikumi, dalībvalstis paziņo Komisijai par kopējo pieteikto daudzumu, ieskaitot nulles paziņojumus, ko izsaka produkta kilogramos un iedala pēc kārtas numura.
   6.   Importa tiesības piešķir no tā mēneša 23. dienas, kurā iesniegti pieteikumi, bet ne vēlāk kā tā paša mēneša pēdējā dienā.
   7.   Ja Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā minētā piešķiršanas koeficienta piemērošanas rezultātā importa tiesības piešķir mazākā apmērā, nekā minēts pieteikumā, tūlīt tiek atmaksāta saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punktu iemaksātā nodrošinājuma proporcionālā daļa.
   8.   Importa tiesības ir spēkā no tā apakšperioda pirmās dienas, par kuru iesniegts pieteikums, līdz attiecīgā importa tarifa kvotas perioda 31. decembrim. Importa tiesības nav nododamas tālāk.
   4. pants
   Importa licences pieteikumi un importa licenču piešķiršana
   1.   Lai laistu brīvā apgrozībā daudzumus, kas piešķirti saskaņā ar importa tarifa kvotām, kuras minētas 1. panta 1. punktā, ir jāuzrāda importa licence.
   2.   Importa licences pieteikumus iesniedz par visu piešķirto importa tiesību kopējo daudzumu. Ievēro pienākumu, kas minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 23. panta 1. punktā.
   3.   Importa licences pieteikumus iesniedz tikai tajā dalībvalstī, kurā pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis un saņēmis importa tiesības saskaņā ar 1. panta 1. punktā minētajām kvotām.
   4.   Iesniedzot importa licences pieteikumu, operators iemaksā nodrošinājumu EUR 50 par 100 kilogramiem. Katra importa licences izdošana nozīmē to, ka attiecīgi tiek samazinātas iegūtās importa tiesības, un nekavējoties tiek atmaksāta par importa tiesībām iemaksātā nodrošinājuma proporcionālā daļa.
   5.   Importa licences izdod, pamatojoties uz pieteikumu, ko iesniedzis operators, kuram ir piešķirtas importa tiesības, un kas ir šā operatora vārdā.
   6.   Importa licences pieteikumā norāda tikai vienu kārtas numuru. Pieteikumu var iesniegt par vairākiem produktiem ar dažādiem KN kodiem. Tādā gadījumā visus KN kodus un to aprakstus ieraksta attiecīgi licences pieteikuma un licences 15. un 16. ailē.
   7.   Importa licences pieteikumos un importa licencēs ir šāda informācija:

               a)

               8. ailē – vārds “Ukraina” kā izcelsmes valsts, un ailē “jā” ievelk krustiņu;

               b)

               20. ailē – viens no II pielikumā uzskaitītajiem ierakstiem.

         8.   Katrā importa licencē norāda daudzumu atbilstīgi katram KN kodam.
   9.   Importa licence ir derīga 30 dienas no licences faktiskās izdošanas dienas Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 2. punkta nozīmē. Tomēr importa licences derīguma termiņš beidzas ne vēlāk kā katra importa tarifa kvotas perioda 31. decembrī.
   5. pants
   Paziņojumi Komisijai
   1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta otrās daļas noteikumiem, ne vēlāk kā nākamā mēneša 10. dienā pēc katra apakšperioda pēdējās dienas dalībvalstis paziņo Komisijai par daudzumiem, ieskaitot nulles paziņojumus, par kuriem tās izdevušas licences attiecīgajā apakšperiodā.
   2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta otrās daļas noteikumiem, dalībvalstis paziņo Komisijai par daudzumiem, ieskaitot nulles paziņojumus, uz kuriem attiecas neizmantotās vai daļēji izmantotās importa licences un kuri atbilst starpībai starp importa licences otrā pusē uzrādītajiem daudzumiem un daudzumiem, par kuriem tās izdotas:

               a)

               kopā ar šīs regulas 3. panta 5. punktā minētajiem paziņojumiem par pieteikumiem, kas iesniegti attiecībā uz pēdējo apakšperiodu;

               b)

               par daudzumiem, kas vēl nebija paziņoti, iesniedzot pirmo paziņojumu, kā paredzēts a) apakšpunktā, līdz 30. aprīlim pēc katra importa tarifa kvotas perioda beigām.

         3.   Dalībvalstis ne vēlāk kā 30. aprīlī pēc katra importa tarifa kvotas perioda beigām paziņo Komisijai produktu daudzumu, kas ir laists brīvā apgrozībā minētajā kvotas periodā.
   4.   Paziņojumos, kas minēti 1., 2. un 3. punktā, daudzumu izsaka kilogramos un iedala pēc kārtas numura.
   6. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 18. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Padomes 2014. gada 23. jūnija Lēmums 2014/668/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz nolīguma III sadaļu (izņemot noteikumus par attieksmi pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas kā darba ņēmēji likumīgi nodarbināti otras Puses teritorijā) un IV, V, VI un VII sadaļu, kā arī saistītajiem pielikumiem un protokoliem (OV L 278, 20.9.2014., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 374/2014 par muitas nodokļu samazināšanu vai atcelšanu Ukrainas izcelsmes precēm (OV L 118, 22.4.2014., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2014. gada 23. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 414/2014, ar ko atver Savienības importa tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes svaigai un saldētai cūkgaļai un paredz to pārvaldību (OV L 121, 24.4.2014., 44. lpp.).

      (5)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      (6)  Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.).

      (7)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu (OV L 255, 28.8.2014., 18. lpp.).

      (8)  Komisijas 2013. gada 4. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1001/2013, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 290, 31.10.2013., 1. lpp.).

      (9)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS
      Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu aprakstu formulējumi uzskatāmi vienīgi par orientējošiem, jo šā pielikuma kontekstā preferenču pasākumu piemērojamību nosaka pēc KN koda.

                  Kārtas numurs

                  KN kodi

                  Preču apraksts

                  Daudzums tonnās (neto svars)

                  Piemērojamais nodoklis
                  (EUR/t)

                  09.4271

                  0203 11 10
                  0203 12 11
                  0203 12 19
                  0203 19 11
                  0203 19 13
                  0203 19 15
                  0203 19 55
                  0203 19 59
                  0203 21 10
                  0203 22 11
                  0203 22 19
                  0203 29 11
                  0203 29 13
                  0203 29 15
                  0203 29 55
                  0203 29 59

                  Svaiga, dzesināta vai saldēta mājas cūku gaļa

                  20 000

                  0

                  09.4272

                  0203 11 10
                  0203 12 19
                  0203 19 11
                  0203 19 15
                  0203 19 59
                  0203 21 10
                  0203 22 19
                  0203 29 11
                  0203 29 15
                  0203 29 59

                  Svaiga, dzesināta vai saldēta mājas cūku gaļa, izņemot šķiņķi, muguras gabalus un izcirtņus bez kauliem

                  20 000

                  0

      II PIELIKUMS

         Ieraksti, kas minēti 4. panta 7. punkta b) apakšpunktā

                  —

                     Bulgāru valodā: Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2076

                  —

                     Spāņu valodā: Reglamento de Ejecución (UE) 2015/2076

                  —

                     Čehu valodā: Prováděcí nařízení (EU) 2015/2076

                  —

                     Dāņu valodā: Gennemførelsesforordning (EU) 2015/2076

                  —

                     Vācu valodā: Durchführungsverordnung (EU) 2015/2076

                  —

                     Igauņu valodā: Rakendusmäärus (EL) 2015/2076

                  —

                     Grieķu valodā: Εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) 2015/2076

                  —

                     Angļu valodā: Implementing Regulation (EU) 2015/2076

                  —

                     Franču valodā: Règlement d'exécution (UE) 2015/2076

                  —

                     Horvātu valodā: Provedbena uredba (EU) 2015/2076

                  —

                     Itāļu valodā: Regolamento di esecuzione (UE) 2015/2076

                  —

                     Latviešu valodā: Īstenošanas regula (ES) 2015/2076

                  —

                     Lietuviešu valodā: Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2076

                  —

                     Ungāru valodā: (EU) 2015/2076 végrehajtási rendelet

                  —

                     Maltiešu valodā: Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) 2015/2076

                  —

                     Nīderlandiešu valodā: Uitvoeringsverordening (EU) 2015/2076

                  —

                     Poļu valodā: Rozporządzenie wykonawcze (UE) 2015/2076

                  —

                     Portugāļu valodā: Regulamento de Execução (UE) 2015/2076

                  —

                     Rumāņu valodā: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2076

                  —

                     Slovāku valodā: Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/2076

                  —

                     Slovēņu valodā: Izvedbena uredba (EU) 2015/2076

                  —

                     Somu valodā: Täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2076

                  —

                     Zviedru valodā: Genomförandeförordning (EU) 2015/2076