title: Padomes Īstenošanas regula (ES) 2020/562 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 401/2013 par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu

text:
                  24.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 130/23

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/562
         (2020. gada 23. aprīlis),
         ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 401/2013 par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 401/2013 (2013. gada 2. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 194/2008 (1), un jo īpaši tās 4.i pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2013. gada 2. maijā pieņēma Regulu (ES) Nr. 401/2013.

                     (2)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 401/2013 4.i pantu Padome ir pārskatījusi minētās regulas IV pielikumā izklāstīto sarakstā iekļauto personu un vienību sarakstu.

                     (3)

                     Attiecībā uz vienu ierakstu ir saņemta atjaunināta informācija.

                     (4)

                     Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 401/2013 IV pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (ES) Nr. 401/2013 IV pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 23. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  OV L 121, 3.5.2013., 1. lpp.

            PIELIKUMS
            3. ierakstu personu un vienību sarakstā, kas izklāstīts Regulas (ES) Nr. 401/2013 IV pielikumā, aizstāj ar šādu ierakstu:

                           Vārds, uzvārds

                           Identifikācijas informācija

                           Pamatojums

                           Sarakstā iekļaušanas datums

                           “3.

                           Than Oo

                           Dzimšanas datums: 1973. gada 12. oktobris
                           Dzimums: vīrietis
                           Militārais identifikācijas numurs: BC 25723

                           Brigādes ģenerālis Than Oo līdz 2018. gada maijam bija Mjanmas bruņoto spēku (Tatmadaw) 99. vieglo kājnieku divīzijas komandieris. Tādā ziņā viņš ir atbildīgs par nežēlīgajiem nodarījumiem un smagajiem cilvēktiesību aizskārumiem, ko 2017. gada otrajā pusgadā īstenoja 99. vieglo kājnieku divīzija pret rohindžu tautības iedzīvotājiem Rakhainas štatā. Starp tādiem minama nelikumīga nonāvēšana, seksuāla vardarbība un sistemātiska rohindžu mājokļu un ēku dedzināšana.

                           25.6.2018.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/567 (2020. gada 22. aprīlis), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

text:
                  24.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 129/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/567
         (2020. gada 22. aprīlis),
         ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

                     (2)

                     Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

                     (3)

                     Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza.

                     (4)

                     Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 22. aprīlī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētājas vārdā –

               Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

                  Ģenerāldirektors

                  Wolfgang BURTSCHER

            (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

            (2)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

            (3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

            PIELIKUMS

                     “I PIELIKUMS

                                 KN kods

                                 Preču apraksts

                                 Reprezentatīvā cena
                                 (EUR/100 kg)

                                 Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
                                 (EUR/100 kg)

                                 Izcelsme (1)

                                 0207 12 90

                                 Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

                                 128,7

                                 0

                                 AR

                                 0207 14 10

                                 Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

                                 212,3
                                 195,3
                                 269,6
                                 220,7

                                 26
                                 32
                                 9
                                 24

                                 AR
                                 BR
                                 CL
                                 TH

                                 1602 32 11

                                 Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

                                 192,6

                                 28

                                 BR

               ”

               (1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/568 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju

text:
                  24.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 129/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/568
         (2020. gada 23. aprīlis),
         ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regulu (ES) 2015/479 par kopīgiem eksporta noteikumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Komisija 2020. gada 15. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2015/479 5. pantu publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2020/402 (2), ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju. Minētā regula tika grozīta ar Komisijas 2020. gada 19. marta Īstenošanas regulu (ES) 2020/426 (3).

                     (2)

                     Regulu (ES) 2020/402 un tās grozījumus piemēro ierobežotu sešu nedēļu laikposmu.

                     (3)

                     Turpinoties epidemioloģiskajai krīzei, kuru izraisījusi Covid-19 slimība, pieprasījums Savienībā pēc individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (“IAL”), proti, aizsargmaskām (un ķirurģiskajām maskām), cimdiem, aizsargbrillēm, sejas aizsargiem un kombinezoniem, joprojām ir ļoti liels un pat pastāvīgi pieaug. Īpaši pieprasījums pēc konkrētu veidu IAL ir izraisījis to trūkumu iekšējā tirgū. Tā kā ir jānovērš slimības tālāka izplatīšanās un jāaizsargā inficēto pacientu ārstēšanā iesaistīto medicīnisko darbinieku veselība, šie aizsardzības līdzekļi, ņemot vērā to funkciju un pašreizējos apstākļus, ir būtiski ražojumi.

                     (4)

                     Pastāvīgi tiek pieliktas pūles, lai palīdzētu nodrošināt steidzamu un atbilstīgu aizsardzības līdzekļu apgādi visā ES. Ir tikusi palielināta individuālās aizsardzības līdzekļu ražošanas jauda. Komisija ir pabeigusi individuālo aizsardzības līdzekļu kopīgo iepirkumu, kurā piedalījās 25 dalībvalstis. Šīs iniciatīvas ir izrādījušās veiksmīgas, un ir plānots, ka aizsardzības līdzekļi būs pieejami divas nedēļas pēc tam, kad dalībvalstis būs parakstījušas līgumus ar pretendentiem.

                     (5)

                     Saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM) Eiropas Komisija ir nolēmusi izveidot stratēģiskus rescEU krājumus ar medicīnisko aprīkojumu, piemēram, ventilatoriem un aizsargmaskām, lai palīdzētu ES valstīm saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Šo rezervi pilnībā finansē Komisija, izmantojot tiešās dotācijas, un tā tiks izvietota vienā vai vairākās dalībvalstīs.

                     (6)

                     Komisija arī izveidoja koordinācijas mehānismu, tostarp attiecībā uz IAL, ar mērķi koordinēt centienus saskaņot piedāvājumu un pieprasījumu ES un veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību.

                     (7)

                     Neraugoties uz šiem pasākumiem un ņemot vērā Savienībā pieaugošās vajadzības pēc IAL, Savienībā joprojām pastāv plaisa starp pieprasījumu un piedāvājumu, jo īpaši attiecībā uz konkrētu veidu IAL, kuri ir būtiski, lai novērstu slimības izplatīšanos un ārstētu pacientus.

                     (8)

                     Ņemot vērā šos centienus pārvarēt kritisko situāciju, kad Savienībā trūkst konkrētu veidu IAL, ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai palīdzētu likvidēt un turpmāk novērst IAL trūkumu.

                     (9)

                     Šiem pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt veselību un ietekmēt tirdzniecību, vajadzētu būt mērķtiecīgiem, samērīgiem, pārredzamiem un pagaidu pasākumiem.

                     (10)

                     Eiropadomes locekļi 26. martā kopīgā paziņojumā uzsvēra, ka lēmuma par IAL eksporta atļauju pieņemšanai būtu jānoved pie visu iekšējo aizliegumu vai ierobežojumu pilnīgas un faktiskas atcelšanas.

                     (11)

                     Savienības nodoms nav ierobežot eksportu vairāk, nekā absolūti nepieciešams, un Savienība vēlas arī šajā globālās pandēmijas situācijā ievērot starptautiskās solidaritātes principu. Tāpēc Savienības pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un nodrošināt, ka eksports joprojām ir iespējams, saņemot iepriekšēju atļauju. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāpiešķir eksporta atļaujas īpašos apstākļos, ja attiecīgais sūtījums neapdraud faktisko vajadzību pēc IAL Savienībā un kalpo tam, lai apmierinātu likumīgu vajadzību pēc oficiālas vai profesionālas lietošanas medicīnā trešā valstī. Turpretī dalībvalstīm nevajadzētu atļaut eksportu, kurš radītu spekulatīvus izkropļojumus un nozīmētu būtiska aprīkojuma uzkrāšanu, ko veiktu tie, kuriem pēc tā nav lielu vajadzību vai tās nav objektīvas.

                     (12)

                     Eksporta atļauju sistēmai būtu jālikvidē vai nākotnē jānovērš būtiski svarīgu ražojumu trūkums Savienības teritorijā. Šādas sistēmas galvenais mērķis būtu aizsargāt sabiedrības veselību Savienībā.

                     (13)

                     Šādu atļauju izsniegšanas administratīvā kārtība šīs pagaidu sistēmas darbības laikā būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā.

                     (14)

                     Pamatojoties uz starptautiskās solidaritātes principu, dalībvalstīm būtu jāatļauj eksports, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā.

                     (15)

                     Dalībvalstīm būtu pozitīvi jāapsver iespēja piešķirt atļaujas, ja eksports ir paredzēts valsts struktūrām, publiskām struktūrām un citām struktūrām, kas ir publisko tiesību subjekti un atbild par IAL izplatīšanu vai nodošanu to personu rīcībā, kuras skar vai apdraud Covid-19 vai kuras ir iesaistītas Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā.

                     (16)

                     Lai sasniegtu šīs regulas mērķi, atļaujas būtu jāpiešķir tikai tiktāl, ciktāl eksporta apjoms neapdraud IAL pieejamību attiecīgās dalībvalsts tirgū vai citur Savienībā. Šajā nolūkā pirms šādas atļaujas piešķiršanas dalībvalstīm būtu jāsazinās ar Komisijas izveidoto koordinācijas mehānismu. Tomēr dalībvalstīm nav jāsazinās ar koordinācijas mehānismu, ja tiek pieprasītas atļaujas ārkārtas piegādēm saistībā ar humāno palīdzību.

                     (17)

                     Lemjot par eksporta atļaujas piešķiršanu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī piegādes pienākuma izpilde saskaņā ar Savienības un dalībvalstu kopīgu iepirkumu vai rescEU, atbalsts Pasaules Veselības organizācijas (PVO) darbībām, atbalsts ES līmeņa koordinētai reaģēšanai krīzes situācijās vai trešo valstu vai starptautisku organizāciju palīdzības pieprasījums.

                     (18)

                     Būtu jāņem vērā arī attiecīgo ražojumu tirgus integrācijas pakāpe starp Savienības muitas teritorijas daļām un citām valstīm vai teritorijām neatkarīgi no tā, vai tā panākta saskaņā ar vienošanos, ar ko izveido brīvās tirdzniecības zonu, vai citu iemeslu dēļ, piemēram, ģeogrāfiskā tuvuma vai vēsturisko saišu dēļ. Tāpat būtu nelietderīgi, ja tiktu izjauktas cieši integrētas vērtības ķēdes un izplatīšanas tīkli, kas izveidoti, kā minēts iepriekš, īpaši ar kaimiņos esošām valstīm un ekonomikām.

                     (19)

                     Šī regula būtu jāpiemēro konkrētiem IAL veidiem. Lai nodrošinātu saskaņotību, to IAL veidu apraksts, uz kuriem attiecas šajā regulā noteiktā atļauju piešķiršanas sistēma, būtu jāsaskaņo ar to līdzekļu attiecīgajām specifikācijām, uz kuriem attiecas kopīgais iepirkums, kur ir apzinātas Savienības īpašās vajadzības. KN kodi būtu jānorāda vienīgi informācijai.

                     (20)

                     Koordinācijas mehānisma mērķis ir nodrošināt piedāvājuma pietiekamību, lai apmierinātu pieprasījumu pēc visu veidu IAL Savienības tirgū. Tādēļ var rasties vajadzība pārskatīt I pielikuma tvērumu un ražojumus, uz kuriem attiecas šī regula. Tvēruma pārskatīšanas pamatā vajadzētu būt pastāvīgam novērtējumam par vajadzībām pēc kritiskajiem aizsardzības līdzekļiem cīņai pret Covid-19 un to iespējamu trūkumu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš ražojumiem, uz kuriem attiecas kopīgais iepirkums, kā arī Savienības civilās aizsardzības mehānisma ietvaros pieprasītajiem ražojumiem, piemēram, cita veida IAL, ventilatoriem un laboratorijas produktiem (testa komplektiem).

                     (21)

                     Medicīnisko un individuālo aizsardzības līdzekļu vienotais tirgus tāpat kā ražošanas vērtību ķēdes un izplatīšanas tīkli ir cieši integrēts ārpus Savienības robežām. Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstīm un Rietumbalkāniem, kas atrodas padziļinātas integrācijas procesā ar Savienību. Ņemot vērā ražošanas vērtību ķēžu un izplatīšanas tīklu ciešo integrāciju, eksporta atļaujas prasības attiecināšana uz konkrētu individuālo aizsardzības līdzekļu eksportu uz šīm valstīm būtu neproduktīva, ja šie līdzekļi ir būtiski ražojumi, kas nepieciešami, lai novērstu slimības tālāku izplatīšanos un aizsargātu to medicīnas darbinieku veselību, kuri ārstē inficētos pacientus. Tādēļ ir lietderīgi izslēgt šādas valstis no šīs regulas piemērošanas jomas.

                     (22)

                     Tāpat ir lietderīgi izslēgt no eksporta atļaujas prasības piemērošanas aizjūras zemes un teritorijas, kas uzskaitītas Līguma II pielikumā, kā arī Fēru salas, Andoru, Sanmarīno, Vatikānu un Gibraltāru, jo minētie ir īpaši atkarīgi no to dalībvalstu lielpilsētu piegādes ķēdēm, ar kurām tie ir saistīti, vai attiecīgi no kaimiņos esošo dalībvalstu piegādes ķēdēm.

                     (23)

                     Šī regula būtu jāpiemēro Savienības preču eksportam no Savienības muitas teritorijas. Tāpēc valstīm, kas ietilpst minētajā muitas teritorijā, nav jāpiemēro atbrīvojums no šīs regulas piemērošanas, lai tās saņemtu neierobežotus sūtījumus no Savienības. Tas jo īpaši attiecas uz Monako Firstisti (4). Turpretī dalībvalstu teritorijām, kas ir īpaši izslēgtas no Savienības muitas teritorijas, nebūtu jāpiemēro eksporta atļaujas prasība, un tāpēc arī tām būtu jāpiemēro atbrīvojums no šīs regulas piemērošanas. Tas attiecas uz Bīzingenas, Helgolandes, Livinjo, Seūtas un Meliljas teritorijām. Tāpat no šīs regulas piemērošanas būtu jāatbrīvo arī eksports uz dalībvalsts kontinentālo šelfu vai ekskluzīvo ekonomikas zonu, ko dalībvalsts deklarējusi saskaņā ar UNCLOS.

                     (24)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi nebūtu jāpiemēro tirdzniecībai starp ES dalībvalstīm. Saskaņā ar izstāšanās līguma 127. panta 3. punktu pārejas perioda laikā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste ir uzskatāma par dalībvalsti, nevis par trešo valsti.

                     (25)

                     Dažas no iepriekš minētajām valstīm pašlaik saglabā eksporta ierobežojumus attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem.

                     (26)

                     No eksporta atļauju sistēmas izslēgto valstu un teritoriju iestādēm būtu jāsniedz pietiekamas garantijas, ka tās kontrolēs savu attiecīgo ražojumu eksportu, lai izvairītos no tā, ka tiek apdraudēts Īstenošanas regulas (ES) 2020/402 mērķis. Komisijai tas būtu cieši jāuzrauga.

                     (27)

                     Lai nepieļautu, ka tiek apdraudēts šīs regulas mērķis, izslēgto valstu un teritoriju iestādēm būtu jādara pieejams šāds eksports uz Savienību.

                     (28)

                     Lai regulāri novērtētu situāciju un nodrošinātu pārredzamību un konsekvenci, dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par to lēmumiem apstiprināt vai noraidīt eksporta atļauju pieprasījumus. Komisijai šāda informācija būtu regulāri jādara publiski pieejama, pienācīgi ņemot vērā tās konfidencialitāti.

                     (29)

                     Iepriekšējas atļaujas pieprasījumiem ir izņēmuma raksturs, tiem vajadzētu būt paredzētiem konkrētam mērķim un ierobežotam laikposmam. Lai nodrošinātu, ka pasākumi nepaliek spēkā ilgāk, nekā nepieciešams, tie būtu jāpiemēro 30 dienas. Pamatojoties uz notikumu attīstību gan saistībā ar Covid-19 slimības izplatīšanos, gan piedāvājuma un pieprasījuma atbilstību, Komisijai būtu regulāri jāpārskata situācija un jāapsver vajadzība vajadzības gadījumā saīsināt vai pagarināt pasākumu ilgumu.

                     (30)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2015/479 3. panta 1. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Definīcijas
            Šajā regulā:

                        1)

                        “eksports” ir eksporta procedūra Regulas (ES) Nr. 952/2013 269. panta nozīmē;

                        2)

                        “Eiropas Savienības muitas teritorija” ir teritorija Regulas (ES) Nr. 952/2013 4. panta nozīmē.

            2. pants
            Eksporta atļauja

               1.   Lai eksportētu I pielikumā uzskaitītos konkrētu veidu IAL (neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir Savienībā), ir vajadzīga eksporta atļauja II pielikumā norādītajā formā. Šāda atļauja attiecas tikai uz Savienības precēm (5) un nav vajadzīga ārpussavienības precēm. To piešķir tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, un to izsniedz papīra formā vai elektroniski.

               2.   Eksporta atļauja ir vajadzīga visam eksportam, un to izsniedz tad, kad preces ir deklarētas eksportam, un ne vēlāk kā preču izlaišanas brīdī.

               3.   Bez šādas derīgas eksporta atļaujas uzrādīšanas šīs preces eksportēt ir aizliegts.

               4.   Šā panta 1. un 2. punktā izklāstītie pasākumi neattiecas uz eksportu uz Albānijas Republiku, Andoru, Bosniju un Hercegovinu, Fēru salām, Gibraltāru, Islandes Republiku, Kosovu (6), Lihtenšteinas Firstisti, Melnkalni, Norvēģijas Karalisti, Ziemeļmaķedonijas Republiku, Sanmarīno Republiku, Serbiju, Šveices Konfederāciju, Vatikāna Pilsētvalsti, kā arī aizjūras zemēm un teritorijām, kas uzskaitītas Līguma II pielikumā. Tas pats attiecas uz eksportu uz Bīzingenu, Helgolandi, Livinjo, Seūtu un Melilju.

               5.   Šā panta 1. un 2. punktā izklāstītie pasākumi neattiecas uz eksportu uz objektiem, kuri atrodas dalībvalsts kontinentālajā šelfā vai ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ko dalībvalsts deklarējusi saskaņā ar UNCLOS.

               6.   Pamatojoties uz solidaritātes principu, dalībvalstis atļauj eksportu, kuru izmantos trešās valstīs, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā. Dalībvalstis eksporta atļauju pieprasījumus apstrādā paātrināti, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 2 darba dienās pēc dienas, kad kompetentajām iestādēm ir sniegta visa vajadzīgā informācija.

               7.   Dalībvalstīm būtu pozitīvi jāapsver iespēja piešķirt atļaujas, ja eksports ir paredzēts valsts struktūrām, publiskām struktūrām un citām struktūrām, kas ir publisko tiesību subjekti un atbild par IAL izplatīšanu vai nodošanu to personu rīcībā, kuras skar vai apdraud Covid-19 vai kuras ir iesaistītas Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā. Šīs atļaujas būtu jāpiešķir tikai tiktāl, ciktāl eksporta apjoms neapdraud I pielikumā uzskaitīto IAL pieejamību attiecīgās dalībvalsts tirgū vai citur Savienībā. Šajā nolūkā dalībvalstis pirms šādas atļaujas piešķiršanas informē Komisiju, izmantojot šādu e-pasta adresi: SG-CCH@ec.europa.eu. Komisija sniedz atzinumu 48 stundu laikā pēc informācijas saņemšanas.

            3. pants
            Procedūras aspekti

               1.   Ja I pielikumā uzskaitītie IAL atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā iesniegts pieteikums uz eksporta atļauju, šo apstākli norāda pieteikumā. Dalībvalsts kompetentās iestādes, kam eksporta atļaujas pieprasījums iesniegts, nekavējoties sazinās ar tās dalībvalsts vai dalībvalstu, kurās prece atrodas, kompetentajām iestādēm un sniedz attiecīgo informāciju. Minētā dalībvalsts vai dalībvalstis iespējami drīz, bet ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā, dara zināmus visus iebildumus, kas tai vai tām varētu būt pret šādas atļaujas piešķiršanu, un dalībvalstij, kurā pieprasījums iesniegts, tie ir saistoši.

               2.   Dalībvalstis eksporta atļauju pieprasījumus apstrādā, cik drīz vien iespējams, bet izdod lēmumu ne vēlāk kā piecās darba dienās pēc dienas, kad kompetentajām iestādēm ir sniegta visa vajadzīgā informācija. Izņēmuma apstākļos un pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ šo termiņu var pagarināt par vēl 5 darba dienām.

               3.   Lemjot, vai saskaņā ar šo regulu piešķirt eksporta atļauju, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos apsvērumus, arī (attiecīgā gadījumā) to, vai eksportam ir inter alia šādi mērķi:

                           —

                           izpildīt piegādes saistības, kas izriet no kopīga iepirkuma procedūras saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1082/2013/ES (7),

                           —

                           atbalstīt rescEU tādu medicīnisko pretlīdzekļu vai individuālo aizsardzības līdzekļu uzkrāšanā, kuru mērķis ir apkarot nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus, kā minēts Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/570 (8),

                           —

                           reaģēt uz palīdzības pieprasījumu, kas adresēts UCPM (Savienības civilās aizsardzības mehānismam) un ko tas īsteno, kā arī atbalstīt saskaņotas atbalsta darbības, kuras koordinē Integrētais krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānisms (IPCR), Komisija vai citas Savienības iestādes,

                           —

                           atbalstīt to palīdzības organizāciju oficiālos pasākumus ārvalstīs, kuras saņem aizsardzību saskaņā ar Ženēvas konvenciju, ar nosacījumu, ka tas neskar šo organizāciju spēju darboties kā valsts palīdzības organizācijām,

                           —

                           atbalstīt Pasaules Veselības organizācijas globālā uzliesmojuma brīdināšanas un reaģēšanas tīkla (GOARN) darbības,

                           —

                           atbalstīt ES dalībvalstu operācijas ārvalstīs, arī militāras operācijas, starptautiskas policijas misijas un/vai starptautiskas civilās miera uzturēšanas misijas,

                           —

                           apgādāt Savienības un dalībvalstu delegācijas ārvalstīs.

               4.   Dalībvalstis var ņemt vērā citus elementus, piemēram, attiecīgo ražojumu tirgus integrācijas pakāpi, neatkarīgi no tā, vai tā ir panākta saskaņā ar vienošanos, ar ko izveido brīvās tirdzniecības zonu ar paredzēto eksporta valsti, kā arī ģeogrāfisko tuvumu.

               5.   Pieņemot lēmumu par to, vai piešķirt eksporta atļauju, dalībvalstis nodrošina pietiekamu piegādi Savienībā, lai apmierinātu pieprasījumu pēc I pielikumā uzskaitītajiem IAL. Tāpēc eksporta atļaujas var piešķirt tikai tad, ja attiecīgais sūtījums neapdraud šo preču pieejamību attiecīgās dalībvalsts tirgū vai citur Savienībā. Lai vislabāk varētu novērtēt situāciju, dalībvalstis informē Komisiju, izmantojot e-pasta adresi SG-CCH@ec.europa.eu, jo īpaši, ja plānotā eksporta apjoms var izraisīt deficītu.

               6.   Komisija sniedz atzinumu 48 stundu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

               7.   Dalībvalstis var nolemt eksporta atļauju pieprasījumu apstrādei izmantot elektroniskus dokumentus.

            4. pants
            Paziņojumi

               1.   Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par piešķirtajām un atteiktajām atļaujām.

               2.   Šajos paziņojumos ietver šādus elementus:

                           a)

                           kompetentās iestādes nosaukums un kontaktinformācija;

                           b)

                           eksportētāja identitāte;

                           c)

                           galamērķa valsts;

                           d)

                           galasaņēmējs;

                           e)

                           eksporta atļaujas apstiprināšana vai atteikums;

                           f)

                           preces kods;

                           g)

                           daudzums;

                           h)

                           preču mērvienība un apraksts.

                     Paziņojumu iesniedz elektroniski uz šādu adresi: TRADE-EXPORTAUTHORISATIONPPE@ec.europa.eu

               3.   Komisija šo informāciju par piešķirtajām un atteiktajām atļaujām dara publiski pieejamu, pienācīgi ņemot vērā iesniegto datu konfidencialitāti.

            5. pants
            Pārskatīšanas klauzula
            Komisija uzrauga situāciju un pēc vajadzības ātri pārskata šīs regulas piemērošanas periodu un tās ražojumu tvērumu, ņemot vērā Covid-19 slimības izraisītās epidemioloģiskās krīzes attīstību un piedāvājuma un pieprasījuma pietiekamību Savienības tirgū.

            6. pants
            Nobeiguma noteikumi
            Šī regula stājas spēkā 2020. gada 26. aprīlī. To piemēro 30 dienas.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 23. aprīlī

                  Komisijas vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 83, 27.3.2015., 34. lpp.

            (2)  Komisijas 2020. gada 14. marta Īstenošanas regula (ES) 2020/402, ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju (OV L 77 I, 15.3.2020., 1. lpp.).

            (3)  Komisijas 2020. gada 19. marta Īstenošanas regula (ES) 2020/426, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/402, ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju (OV L 84 I, 20.3.2020., 1. lpp.).

            (4)  Sk. 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

            (5)  Attiecībā uz izslēgtajiem darījumiem sk. 269. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.) (ar grozījumiem).

            (6)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmums Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.).

            (8)  Komisijas 2019. gada 8. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2019/570, ar ko paredz noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1313/2013/ES īstenošanu attiecībā uz rescEU spējām un groza Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/762/ES (OV L 99, 10.4.2019., 41. lpp.).

            I PIELIKUMS

               Aizsardzības līdzekļi

            Šajā pielikumā uzskaitītie aizsardzības līdzekļi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 (1) noteikumiem un Padomes Direktīvas 93/42/EEK (2) noteikumiem attiecībā uz I klases medicīnas ierīcēm.

                        Kategorija

                        Apraksts

                        KN kodi

                        Aizsargbrilles un sejsegi

                                    —

                                    Aizsardzība pret potenciāli infekciozu materiālu,

                                    —

                                    aptver acis un zonu ap tām,

                                    —

                                    savietojami ar dažādiem filtrējošo aizsargmasku (FFP) un sejas masku modeļiem,

                                    —

                                    caurspīdīga lēca,

                                    —

                                    atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces,

                                    —

                                    var cieši noslēgt sejas ādu.

                        ex 9004 90 10
                        ex 9004 90 90

                        Mutes un deguna aizsardzības līdzekļi

                                    —

                                    Maskas lietotāja aizsardzībai pret iespējami infekciozu materiālu vai lai novērstu to, ka lietotājs izplata šādu materiālu,

                                    —

                                    atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces,

                                    —

                                    var ietvert sejas aizsegu,

                                    —

                                    arī ar maināmu filtru.

                        ex 6307 90 98
                        ex 9020 00 00

                        Aizsargapģērbi

                                    —

                                    Nesterils apģērbs (piemēram, virsvalki, tērps) lietotāja aizsardzībai pret iespējami infekciozu materiālu vai lai novērstu to, ka lietotājs izplata šādu materiālu,

                                    —

                                    atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces.

                        ex 3926 20 00
                        ex 4015 90 00
                        ex 6113 00
                        ex 6114
                        ex 6210 10 10
                        6210 10 92
                        ex 6210 10 98
                        ex 6210 20 00
                        ex 6210 30 00
                        ex 6210 40 00
                        ex 6210 50 00
                        ex 6211 32 10
                        ex 6211 32 90
                        ex 6211 33 10
                        ex 6211 33 90
                        ex 6211 39 00
                        ex 6211 42 10
                        ex 6211 42 90
                        ex 6211 43 10
                        ex 6211 43 90
                        ex 6211 49 00
                        ex 9020 00 00

               (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.).

               (2)  Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 69, 12.7.1993., 1. lpp.).

            II PIELIKUMS

               Eksporta atļaujas pieprasījums, kas minēts 2. pantā

            Piešķirot eksporta atļaujas, dalībvalstis izdotajā veidlapā cenšas skaidri norādīt atļaujas veidu. Šī eksporta atļauja ir derīga visās Eiropas Savienības dalībvalstīs līdz tās derīguma termiņa beigām.

                        EIROPAS SAVIENĪBA

                        Individuālo aizsardzības līdzekļu eksports (Regula (ES) 2020/568)

                                    1.

                                    Eksportētājs

                                       (EORI numurs, ja vajadzīgs)

                                    2.

                                    Atļaujas numurs

                                    3.

                                    Derīguma termiņš

                                    4.

                                    Izdevēja iestāde

                                    5.

                                    Galamērķa valsts

                                    6.

                                    Galasaņēmējs

                                    6a.

                                    Vai eksports veicina kādu no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem, vai arī tas ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā?

                                    7.

                                    Preces kods

                                    8.

                                    Daudzums

                                    9.

                                    Mērvienība

                                    10.

                                    Preču apraksts

                                    11.

                                    Vieta

                                    7.

                                    Preces kods

                                    8.

                                    Daudzums

                                    9.

                                    Mērvienība

                                    10.

                                    Preču apraksts

                                    11.

                                    Vieta

                                    7.

                                    Preces kods

                                    8.

                                    Daudzums

                                    9.

                                    Mērvienība

                                    10.

                                    Preču apraksts

                                    11.

                                    Vieta

                                    7.

                                    Preces kods

                                    8.

                                    Daudzums

                                    9.

                                    Mērvienība

                                    10.

                                    Preču apraksts

                                    11.

                                    Vieta

                                    12.

                                    Paraksts, vieta un datums, zīmogs

               Paskaidrojumi par eksporta atļaujas veidlapu

            Ja vien nav norādīts citādi, visas ailes ir jāaizpilda obligāti.
            Lai atļauju varētu pieprasīt četriem dažādiem ražojumiem, 7.–11. aili atkārto četras reizes.

                        1. aile

                        Eksportētājs

                        Atļauju saņēmušā eksportētāja pilns vārds/nosaukums un adrese, kā arī EORI numurs, ja piemērojams.

                        2. aile

                        Atļaujas numurs

                        Atļaujas numuru aizpilda eksporta atļauju izdevusī iestāde, un tam ir šāds formāts: XXgggg999999, kur XX ir izdevējas dalībvalsts 2 burtu ģeonomenklatūras kods  (1), gggg ir atļaujas izdošanas 4 ciparu gads, 999999 ir 6 ciparu numurs, kas ir unikāls XXgggg robežās un ko piešķir izdevēja iestāde.

                        3. aile

                        Derīguma termiņš

                        Izdevēja iestāde var noteikt atļaujas derīguma termiņu. Šis termiņš nevar būt vēlāks par 30 dienām pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
                        Ja izdevēja iestāde nav noteikusi derīguma termiņu, atļaujas derīguma termiņš beidzas vēlākais 30 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

                        4. aile

                        Izdevēja iestāde

                        Eksporta atļauju izdevušās dalībvalsts iestādes pilns nosaukums un adrese.

                        5. aile

                        Galamērķa valsts

                        Preču, par kurām atļauja ir izdota, galamērķa valsts 2 burtu ģeonomenklatūras kods.

                        6. aile

                        Galasaņēmējs

                        Preču galasaņēmēja pilns vārds/nosaukums un adrese, ja tas ir zināms izdošanas brīdī, un EORI numurs, ja piemērojams. Ja izdošanas brīdī galasaņēmējs nav zināms, lauku atstāj tukšu.

                        6a. aile

                        Vai eksports veicina kādu no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem, vai arī tas ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā?

                        Ja eksports kalpo kādam no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem vai ja eksports ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā, tas būtu jānorāda.

                        7. aile

                        Preces kods

                        Harmonizētās sistēmas vai kombinētās nomenklatūras  (2) ciparu kods, ar kuru eksporta preces klasificē, izdodot atļauju.

                        8. aile

                        Daudzums

                        Preču daudzums mērvienībā, kura norādīta 9. ailē.

                        9. aile

                        Mērvienība

                        Mērvienība, kurā izteikts 8. ailē norādītais daudzums. Izmantojamās vienības ir “P/ST” precēm, ko saskaita pēc vienību skaita (piemēram, maskas).

                        10. aile

                        Preču apraksts

                        Preču apraksts brīvā tekstā, kas ir pietiekami precīzs, lai preces varētu identificēt.

                        11. aile

                        Vieta

                        Tās dalībvalsts ģeonomenklatūras kods, kurā preces atrodas. Ja preces atrodas izdevējas iestādes dalībvalstī, šo aili atstāj tukšu.

                        12. aile

                        Paraksts, vieta un datums, zīmogs

                        Izdevējas iestādes paraksts un zīmogs. Atļaujas izdošanas vieta un datums.

               (1)  Komisijas 2012. gada 27. novembra Regula (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

               (2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/915 (2020. gada 25. jūnijs), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Riso Nano Vialone Veronese” (AĢIN))

text:
                  2.7.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 209/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/915
         (2020. gada 25. jūnijs),
         ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Riso Nano Vialone Veronese” (AĢIN))
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Riso Nano Vialone Veronese”, kas reģistrēta atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 205/2009 (2).

                     (2)

                     Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

                     (3)

                     Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Riso Nano Vialone Veronese” (AĢIN).

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 25. jūnijā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētājas vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Janusz WOJCIECHOWSKI

            (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

            (2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 205/2009 (2009. gada 16. marts), ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Riso Nano Vialone Veronese (AĢIN)) (OV L 71, 17.3.2009., 15. lpp.).

            (3)  OV C 70, 4.3.2020., 33. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1156 (2020. gada 4. augusts), ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/186 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam, attiecinot to uz nedaudz pārveidotiem konkrētiem korozijizturīgiem tēraudiem

text:
                  5.8.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 255/36

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1156
         (2020. gada 4. augusts),
         ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/186 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam, attiecinot to uz nedaudz pārveidotiem konkrētiem korozijizturīgiem tēraudiem
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/186 (2) (“sākotnējā regula”) Komisija noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “ĶTR”) izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam. Spēkā esošie individuālie antidempinga maksājumi ir robežās no 17,2 % līdz 27,9 %. Visiem minētās regulas pielikumā uzskaitītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika piemērots 26,1 % maksājums, visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem (kas nesadarbojās) – atlikušais maksājums 27,9 %.

                     (2)

                     Minētie pasākumi šeit turpmāk tiks dēvēti par “spēkā esošajiem pasākumiem” un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, šeit turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

               1.2.   Procedūras sākšana ex officio

                     (3)

                     Komisijas rīcībā bija pietiekami pierādījumi tam, ka spēkā esošie pasākumi tiek apieti, nedaudz pārveidojot attiecīgo ražojumu. Konkrētāk, statistika Taric 10 ciparu kodu līmenī liecināja, ka pēc galīgā antidempinga maksājuma noteikšanas no Ķīnas Tautas Republikas uz Savienību veiktā eksporta tirdzniecības modelis ir ievērojami mainījies.

                     (4)

                     Pierādījumi liecināja par to, ka šīs pārmaiņas izriet no nedaudz pārveidota attiecīgā ražojuma importa un ka šādai praksei, procesam vai darbam nav cita pietiekama iemesla vai ekonomiska pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana.

                     (5)

                     Komisijai pieejamie pierādījumi norādīja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tika mazināta gan daudzumu, gan cenu ziņā.

                     (6)

                     Komisijas rīcībā bija arī pietiekami pierādījumi, kas liecināja, ka nedaudz pārveidoto ražojumu eksportē par dempinga cenām attiecībā pret agrāk noteikto normālo vērtību.

                     (7)

                     Kad Komisija pēc dalībvalstu informēšanas bija tādējādi konstatējusi, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai uzsāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, tā pieņēma lēmumu izmeklēt spēkā esošo pasākumu iespējamo apiešanu un noteikt nedaudz pārveidotā ražojuma importa reģistrēšanu. Rezultātā Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2019/1948 (3) (“procedūras sākšanas regula”), sākot izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas.

               1.3.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

                     (8)

                     Ražojums, uz ko attiecas iespējamā apiešana, ir plakani dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumi; dezoksidēti ar alumīniju; karstās galvanizācijas procesā pārklāti ar cinku un/vai ar alumīniju un nevienu citu metālu; ķīmiski pasivēti; kuros pēc masas ir 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,170 % oglekļa, 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,100 % alumīnija, ne vairāk kā 0,045 % niobija, ne vairāk kā 0,010 % titāna un ne vairāk kā 0,010 % vanādija; ruļļos, sagarumotās loksnēs vai šaurās sloksnēs.
                     Nav iekļauti šādi ražojumi:

                                 —

                                 no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda,

                                 —

                                 pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti.

                     (9)

                     Patlaban attiecīgo ražojumu klasificē ar KN kodiem ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 un ex 7226 99 70 (Taric kodi: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990092, 7226993010, 7226997094), un tā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Tas ir ražojums, uz kuru attiecas sākotnējie pasākumi.

                     (10)

                     Ražojums, uz kuru attiecas iespējamās apiešanas izmeklēšana, ir plakani dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumi; karstās galvanizācijas procesā pārklāti ar cinku un/vai alumīniju, un/vai magniju, arī sakausējumi ar silīciju; ķīmiski pasivēti; ar virsmas papildu apstrādi (piemēram, eļļošanu vai blīvēšanu) vai bez tās; kuros pēc masas ir ne vairāk kā 0,5 % oglekļa, ne vairāk kā 1,1 % alumīnija, ne vairāk kā 0,12 % niobija, ne vairāk kā 0,17 % titāna un ne vairāk kā 0,15 % vanādija; ruļļos, sagarumotās loksnēs vai šaurās sloksnēs.
                     Nav iekļauti šādi ražojumi:

                                 —

                                 no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda,

                                 —

                                 pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti,

                                 —

                                 iepriekš 8. apsvērumā definētais attiecīgais ražojums.

                     (11)

                     Patlaban izmeklējamo ražojumu klasificē ar KN kodiem ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7210 90 80, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7212 50 90, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30, ex 7226 99 70 (Taric kodi: 7210410030, 7210490030, 7210610030, 7210690030, 7210908092, 7212300030, 7212506130, 7212506930, 7212509014, 7212509092, 7225920030, 7225990023, 7225990041, 7225990093, 7226993030, 7226997013, 7226997093), un tā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

               1.4.   Izmeklēšana

                     (12)

                     Par izmeklēšanas sākšanu Komisija pienācīgi informēja ĶTR iestādes, zināmos ieinteresētos ražotājus eksportētājus ĶTR un Savienības ražošanas nozares apvienību.

                     (13)

                     Ievērojot procedūras sākšanas regulas 3. panta 1. punktu, Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (4) tika darītas pieejamas ĶTR ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas.

                     (14)

                     Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Visas personas tika informētas, ka nesadarbošanās gadījumā var tikt piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumiem var tikt izmantoti pieejamie fakti.

                     (15)

                     Pieteicās sešas uzņēmumu grupas no ĶTR un Savienības ražošanas nozares apvienība, kas pārstāv Savienības ražošanas nozari, kā tā definēta sākotnējā izmeklēšanā.

                     (16)

                     No minētajām sešām grupām pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem tikai divas:

                                 —

                                    Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd., Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd. un to saistītie tirgotāji China Shougang International Trade & Engineering Corp., Shougang Holding Trade (Hong Kong) Limited un Shougang International (Austria) GmbH (“Shougang grupa”),

                                 —

                                    Bengang Steel Plates Co., Ltd., BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co. Ltd un to saistītie tirgotāji Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Benxi Iron & Steel (Group) International Economic and Trading Co., Ltd., un Benxi Iron Steel America Limited (“BSP grupa”).

                     (17)

                     Saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (5) Komisija Covid-19 uzliesmojuma dēļ nolēma neveikt pārbaudes apmeklējumus to uzņēmumu telpās, kuri pieprasīja atbrīvojumu. Tā vietā Komisija organizēja videokonferenci ar Shougang grupu, lai salīdzinātu grupas iesniegtās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (18)

                     Šo pašu iemeslu dēļ kāds cits eksportētājs iesniedza rakstisku dokumentāciju, nevis piedalījās pieprasītajā uzklausīšanā.

               1.5.   Ziņošanas periods un izmeklēšanas periods

                     (19)

                     Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 30. septembrim (“IP”). Dati par IP tika vākti, lai citustarp izmeklētu apgalvojumu par pārmaiņām tirdzniecības modelī. Lai pārbaudītu, vai varētu būt mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai pastāv dempings, par laikposmu no 2018. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim (“ziņošanas periods” jeb “ZP”) tika vākti detalizētāki dati.

               2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

         2.1.   Vispārīgi apsvērumi

                     (20)

                     Ievērojot pamatregulas 13. panta 1. punktu, Komisija analizēja, vai attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu un nedaudz pārveidoto ražojumu ir bijušas pārmaiņas tirdzniecības modelī, vai šīs pārmaiņas ir izrietējušas no prakses, procesa vai darba, kuram nebija cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien izvairīšanās no maksājuma noteikšanas, vai bija pierādījumi par kaitējumu vai arī pierādījumi par to, ka maksājuma koriģējošā ietekme ir mazinājusies izmeklējamā ražojuma cenu un/vai daudzumu ziņā, un vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem ir pierādījumi par dempingu.

               2.2.   Sadarbības pakāpe

                     (21)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Ķīnas ražotāji eksportētāji tika aicināti sadarboties un atbildēt uz anketas jautājumiem, lai pierādītu, ka eksportējot tie neapiet pasākumus.

                     (22)

                     Lai gan sākotnējā antidempinga izmeklēšanā bija iesaistītas 19 grupas un uzņēmumi, tikai divas uzņēmumu grupas pieprasīja atbrīvojumu un sniedza šajā procedūrā pieprasīto informāciju. Šīs divas grupas importēja 14 % no kopējā importa apjoma no Ķīnas, ko sākotnējā antidempinga izmeklēšanā bija deklarējuši ražotāji eksportētāji, bet mazāk nekā 1 % no kopējā izmeklējamā ražojuma importa apjoma ziņošanas periodā. Tāpēc sadarbības līmenis bija zems.

                     (23)

                     Spriežot pēc atbildēm uz anketas jautājumiem, BSP grupas sniegtā informācija tika uzskatīta par nepilnīgu un neuzticamu. Tāpēc Komisija informēja BSP par nodomu neņemt vērā sniegto informāciju un izdarīt konstatējumus par grupu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

                     (24)

                        BSP grupa iesniedza piezīmes par Komisijas nodomu izmantot pieejamos faktus attiecībā uz grupu. Tā nepiekrita Komisijas secinājumam, ka grupa nav sniegusi vajadzīgo informāciju, un apgalvoja, ka ir pilnībā sadarbojusies ar Komisiju, laikus nosūtot visas atbildes uz anketas jautājumiem un atbildes uz vēstulēm par nepilnībām.

                     (25)

                        BSP grupa apgalvoja, ka pieejamo faktu piemērošana nav derīga, jo, pirmkārt, Komisijai būtu vajadzējis iepriekš pieprasīt skaidrojumu par neatbilstību attiecībā uz daudzumiem, kas eksportēti sākotnējās izmeklēšanas laikā. Otrkārt, grupa apgalvoja, ka nebūtu iespējams noteikt ražojuma kontroles numura (“RKN”) tabulu un ka uzņēmumu izmantotie ražojuma kodi nevarēja precīzi atbilst Komisijas norādītajam RKN. Visbeidzot, BSP grupa apgalvoja, ka nevar sniegt precīzu Komisijas pieprasīto ķīmisko sastāvu, jo to neprasa nozares standarti un tāpēc to mērī un reģistrē tikai pēc konkrēta klienta pieprasījuma.

                     (26)

                     Tā kā BSP grupa nesniedza pierādījumus, kas mainītu Komisijas secinājumus, Komisija apstiprināja savu nodomu neņemt vērā BSP grupas atbildes uz anketas jautājumiem un izdarīt konstatējumus par grupu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

                     (27)

                     Tādējādi tika lēsts, ka to eksportētāju veiktais eksports, kuri nesadarbojās, pārsniedz 99 % no Ķīnas kopējā izmeklējamā ražojuma eksporta uz Savienību ziņošanas periodā. Tādējādi attiecībā uz šo eksportu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija izmantoja pieejamos faktus.

                     (28)

                        Shougang grupa sadarbojās un, kā izklāstīts turpmāk 4. iedaļā, tika atbrīvota no paplašinātajiem antidempinga maksājumiem.

               2.3.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī

                     (29)

                     Lai noteiktu, vai ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī, Komisija analizēja attiecīgā ražojuma importa apjomu un izmeklējamā ražojuma importa apjomu izmeklēšanas periodā.

                     (30)

                     Attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu klasificē ar tiem pašiem KN kodiem, kas ietver arī citus ražojumus (t. i., automobiļu kategoriju ražojumus). Konkrētie Taric kodi, kas ļauj noteikt faktisko importa līmeni, abiem ražojumiem tika piešķirti tikai tad, kad tika sāktas attiecīgās izmeklēšanas, t. i., 2016. gada decembrī attiecībā uz attiecīgo ražojumu (uz kuru attiecas antidempinga pasākumi) un 2019. gada novembrī attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Tāpēc Komisijai bija jāaplēš attiecīgais imports.

                     (31)

                     Pamatojoties uz pierādījumiem, kas sniegti sākotnējā antidempinga izmeklēšanā, t. i., ka aptuveni 15 % no importa ar KN kodiem bija ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums (6), Komisija laikposmam no 2013. līdz 2016. gadam noteica to ražojumu importa apjomu, kuri ir izslēgti no antidempinga pasākumu tvēruma (galvenokārt automobiļu kategoriju ražojumi) un uz kuriem attiecas tie paši KN kodi, kuri uz attiecīgo ražojumu.

                     (32)

                     Nākamajam periodam kopējais importa apjoms tika noteikts, izmantojot pilnus KN kodus, attiecīgā ražojuma importa pamatā bija konkrētie Taric kodi, automobiļu kategoriju ražojumu importa pamatā bija Savienības ražošanas nozares iesniegtās aplēses, un izmeklējamā ražojuma imports tika noteikts pēc starpības.

                     (33)

                     Nākamajā tabulā apkopota savāktā informācija.

                        1. tabula. Attiecīgā ražojuma un izmeklējamā ražojuma importa apjoms (tonnās) no ĶTR Eiropas Savienībā

                                    2013

                                    2014

                                    2015

                                    2016

                                    2017

                                    2018

                                    ZP

                                 Attiecīgais ražojums

                                 755 238  (7)

                                 907 319  (7)

                                 1 176 071  (7)

                                 1 981 490  (7)

                                 820 017  (8)

                                 754 (8)

                                 204 (8)

                                 Izmeklējamais ražojums

                                 30 000  – 35 000  (9)

                                 40 000  – 45 000  (9)

                                 5 000  – 10 000  (9)

                                 15 000  – 20 000  (9)

                                 977 932  (11)

                                 913 226  (11)

                                 988 937  (11)

                                 Citi ražojumi (automobiļu kategoriju ražojumi)

                                 100 000  – 105 000  (9)

                                 115 000  – 120 000  (9)

                                 200 000  – 205 000  (9)

                                 330 000  – 335 000  (9)

                                 350 000  (12)

                                 450 000  (12)

                                 550 000  (12)

                                 Kopā  (10)

                                 888 515

                                 1 067 434

                                 1 383 613

                                 2 331 165

                                 2 147 949

                                 1 363 980

                                 1 539 142

                                    Avoti: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/186, Eurostat un nozares aplēses.

                     (34)

                     Kopējais attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR ir samazinājies no 1 857 490 t sākotnējās antidempinga izmeklēšanas IP laikā (no 2015. gada oktobra līdz 2016. gada septembrim) līdz 204 t ziņošanas periodā. Samazināšanās bija īpaši izteikta no 2017. gada jūnija, kad Komisija noteica attiecīgā ražojuma importa reģistrāciju (13).

                     (35)

                     Paralēli tikai no 2017. gada sāka pieaugt izmeklējamā ražojuma imports. Laikposmā no 2017. gada līdz ZP tas svārstījās no 978 000 līdz 988 937 tonnām, savukārt pirms sākotnējās izmeklēšanas tas bija nenozīmīgs.

                     (36)

                     Tas, ka kopš antidempinga pasākumu noteikšanas attiecīgā ražojuma imports gandrīz izzuda, apvienojumā ar to, ka paralēli pieauga izmeklējamā ražojuma imports, nozīmē ievērojamas tirdzniecības modeļa pārmaiņas saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu.

               2.4.   Apiešanas prakses esība

                     (37)

                     Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba un ka bez maksājuma noteikšanas tām nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs citustarp ietver attiecīgā ražojuma nelielu pārveidošanu ar nolūku to klasificēt ar muitas kodiem, uz kuriem parasti neattiecas pasākumi, ja vien šādu pārveidojumu rezultātā nemainās ražojuma būtiskās īpašības.

                     (38)

                     Attiecīgajam ražojumam un izmeklējamajam ražojumam ir vienādas pamatīpašības. Izmeklējamo ražojumu iegūst, nedaudz pārveidojot attiecīgo ražojumu, piemēram, nedaudz mainot ražojuma ķīmisko sastāvu vai tā pārklājumu. Attiecīgā ražojuma ražotāji var viegli veikt šos pārveidojumus un ražot attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu vienās un tajās pašās ražošanas līnijās. Iegūtos ražojumus var izmantot vieniem un tiem pašiem pielietojumiem, t. i., būvniecības nozarē vai sadzīves tehnikas ražošanā. No ražotāju un lietotāju viedokļa, attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums būtu jāuzskata par vienu un to pašu ražojumu.

                     (39)

                     Tikai divas Ķīnas ražotāju eksportētāju grupas nosūtīja atbrīvojuma pieprasījumu, lai pierādītu, ka tās patiešām ražo izmeklējamo ražojumu, un pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas nepalielināja šā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā. Šie divi ražotāji pārstāvēja tikai nelielu daļu (mazāk nekā 1 %) no izmeklējamā ražojuma importa ziņošanas periodā. Turpretī sākotnējā antidempinga izmeklēšanā sadarbojās 19 eksportētāju grupas no Ķīnas. Šis zemais sadarbības līmenis liecināja, ka daudzi izmeklējamā ražojuma eksportētāji no Ķīnas nevēlējās sniegt pierādījumus, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas tie nav veikuši nelielus attiecīgā ražojuma pārveidojumus. Tāpēc, lai iegūtu pozitīvus pierādījumus par to, ka notiek apiešana, Komisijai bija jāizmanto citi informācijas avoti, kas izmantojami par pieejamajiem faktiem.

                     (40)

                     Savienības ražošanas nozare sniedza tādas prakses piemērus, ko izmantojuši eksportētāji no Ķīnas, lai nedaudz pārveidotu attiecīgo ražojumu ar nolūku to klasificēt ar muitas kodiem, uz kuriem neattiecās pasākumi. Informācija apstiprināja, ka ir dažādas apiešanas prakses.

                     (41)

                     Savienības ražošanas nozares apvienība iesniedza importēta parauga testa sertifikātu, kurā norādīts, ka pārklājumam ir pievienots magnijs. Ar šādu nelielu pārveidojumu ražojums tika klasificēts ar citādu Taric kodu nekā attiecīgais ražojums, tāpēc uz to neattiecās sākotnējie pasākumi.

                     (42)

                     Turklāt Savienības ražošanas nozares apvienība iesniedza Ķīnas eksportētāja reklāmas materiālus, kur reklamēta tādu korozijizturīgu tēraudu pārdošana, kuru pārklājumam pievienots magnijs, ar īpašu norādi, ka šim ražojumam nebūtu piemērojami antidempinga pasākumi.

                     (43)

                     Arī Savienības ražošanas nozares apvienība sniedza informāciju, kurā norādīts, ka daži importētāji centušies panākt, lai to imports neietilptu spēkā esošo pasākumu tvērumā, piemēram, importējot ražojumu, kam bija plāns eļļas pārklājums vai kas tika eļļots tikai dažus metrus no abiem galiem, ieskaitot arī ruļļa centru, bet pārējais rullis palika pasivēts un tāpēc uz to attiecās sākotnējie pasākumi.

                     (44)

                     Ņemot vērā visus iepriekš minētos pierādījumus, kas ir pieejamie fakti par ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, Komisija visam izmeklējamā ražojuma importam no ĶTR valsts līmenī konstatēja apiešanas praksi pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šī apiešanas prakse izpaužas kā attiecīgā ražojuma neliela pārveidošana, kas tiek veikta, lai to varētu klasificēt ar muitas kodiem, uz kuriem parasti neattiecas pasākumi.

                     (45)

                     Papildus iepriekš minētajam arī citas jurisdikcijas ir konstatējušas, ka Ķīna īsteno apiešanas praksi, – tas izriet no antidempinga pasākumu piemērošanas attiecīgajam ražojumam.

                     (46)

                     Austrālija 2016. gadā pabeidza pretapiešanas izmeklēšanu, kurā tā konstatēja, ka eksportētais neleģētais cinkotais tērauds ir nedaudz pārveidots, veicot nelielas izmaiņas ražošanas procesā, proti, pievienojot leģētājelementus (14).

                     (47)

                     2020. gada februārī arī Amerikas Savienotās Valstis secināja, ka saistībā ar konkrētu korozijizturīgu tēraudu ir notikusi pasākumu apiešana, kad ražojums tika nosūtīts no Ķīnas uz vairākām trešām valstīm (Kostariku, Malaiziju un Apvienotajiem Arābu Emirātiem), kur tam tika veikta neliela apstrāde (15).

                     (48)

                     Iepriekš minētā prakse liecina, ka eksportētāji no Ķīnas ir ieviesuši pasākumu apiešanas praksi ne tikai attiecībā uz eksportu uz Savienību, bet arī uz citiem eksporta tirgiem.

               2.5.   Maksājuma korektīvās ietekmes mazināšana

                     (49)

                     Kā parādīts 1. tabulā, no 2016. gada līdz ZP Ķīnas eksportētāju veiktais izmeklējamā ražojuma imports uz Savienību ir ievērojami palielinājies. Ziņošanas periodā izmeklējamais ražojums atbilda 53 % no importa, kas radīja kaitējumu sākotnējā antidempinga izmeklēšanas periodā.

                     (50)

                     Apjoma ziņā Savienības ražošanas nozare ziņojusi, ka ZP laikā tās pārdošanas apjoms Savienībā bijis 4 000 000–5 000 000 tonnu, savukārt kopējais attiecīgā ražojuma un izmeklējamā ražojuma importa apjoms bija 2 441 000 tonnu, rezultātā kopējais patēriņš Savienībā bija 6 441 000–7 441 000 tonnu. Tāpēc importa no Ķīnas tirgus daļa tika lēsta vairāk nekā 13 % apmērā.

                     (51)

                     Attiecībā uz cenām Komisija salīdzināja nedaudz pārveidotā ražojuma eksporta cenu ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ZP laikā.

                     (52)

                     Tā kā cenas un izmaksas kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījušās, tad attiecīgā ražojuma mērķa cena sākotnējā izmeklēšanā vairs neatspoguļoja cenu ZP laikā. Tāpēc Komisija salīdzināja nedaudz pārveidotā ražojuma eksporta cenu ar Savienības ražošanas nozares norādīto Savienības ražošanas nozares cenu ZP laikā.

                     (53)

                        Eurostat norādītā importa cena no Ķīnas attiecas uz nedaudz pārveidotu attiecīgo ražojumu un automobiļu tērauda kategoriju ražojumiem, kas ir dārgāki. Ņemot vērā eksportētāju no Ķīnas zemo sadarbības līmeni un to, ka nebija citas ticamas informācijas, Komisija paļāvās uz Savienības ražošanas nozares iesniegto aplēsi, ka automobiļu tērauda kategoriju cena ir par 20 % augstāka nekā attiecīgajam ražojumam, un tā ir attiecināma arī uz līdzīgu ražojumu importu no Ķīnas.

                     (54)

                     Piemērojot attiecīgā ražojuma un izmeklējamā ražojuma cenu starpību Eurostat norādītajai izmeklējamā ražojuma importa vērtībai, izmeklējamā ražojuma importa cenas no Ķīnas ZP laikā bija par aptuveni 4 % zemākas nekā Savienības cena. Savienības ražošanas nozare iesniedza arī datus, kas liecina, ka tā joprojām cieš zaudējumus.

                     (55)

                     Ņemot vērā ievērojamo izmeklējamā ražojuma importa apjomu, kas lielā mērā aizstāja attiecīgā ražojuma importu pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas, un tā zemās cenas, tika secināts, ka maksājuma koriģējošā ietekme tika mazināta gan daudzumu, gan cenu ziņā.

               2.6.   Pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam agrāk noteikto normālo vērtību

                     (56)

                     Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu Komisija pārbaudīja, vai izmeklējamā ražojuma eksporta cenas ir dempinga cenas.

                     (57)

                     Ņemot vērā ražotāju eksportētāju niecīgo sadarbības līmeni, Komisija eksporta cenu noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas koriģēti, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares aplēses, kā paskaidrots 53. apsvērumā.

                     (58)

                        Eurostat norādītā vidējā importa cena no Ķīnas, koriģēta līdz EXW vērtībai, izmantojot vienīgā eksportētāja, kas sadarbojās, datus par pielaidēm, tika salīdzināta ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto vidējo svērto normālo vērtību.

                     (59)

                     Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, dempinga līmenis ziņošanas periodā bija aptuveni 14 %.

               2.7.   Secinājumi

                     (60)

                     Pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem, Komisija secināja, ka galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts attiecīgajam ražojumam, kā tas definēts sākotnējā izmeklēšanā, ir apiets, veicot nedaudz pārveidota ĶTR izcelsmes ražojuma importu.

                     (61)

                     Izmeklēšana liecināja, ka tirdzniecības modelī starp ĶTR un Savienību ir notikušas pārmaiņas, kas izriet no prakses, procesa vai darba, un ka bez maksājuma noteikšanas tām nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma.

                     (62)

                     Komisija konstatēja, ka maksājuma korektīvā ietekme tiek mazināta līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā. Tika gūti pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.

               3.   PASĀKUMI

                     (63)

                     Pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem, tika secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts konkrētiem ĶTR izcelsmes korozijizturīgiem tēraudiem, tiek apiets, importējot ĶTR izcelsmes izmeklējamo ražojumu.

                     (64)

                     Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu antidempinga pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētiem ĶTR izcelsmes korozijizturīgiem tēraudiem, tāpēc būtu jāpaplašina, attiecinot tos arī uz ĶTR izcelsmes izmeklējamā ražojuma importu.

                     (65)

                     Ievērojot pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kur noteikts, ka paplašinātos pasākumus attiecina uz importu, kas, to ievedot Savienībā, ticis reģistrēts, kā noteikts procedūras sākšanas regulā, būtu jāiekasē antidempinga maksājums, ja Savienībā tiek importēts ĶTR izcelsmes izmeklējamais ražojums.

               4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

                     (66)

                     Divas ĶTR ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja atbrīvojumu no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem un iesniedza atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

                     (67)

                     Kā izklāstīts 26. apsvērumā, viena Ķīnas ražotāju eksportētāju grupa savā atbrīvojuma pieprasījumā nesniedza vajadzīgo informāciju un tāpēc Komisija neņēma vērā šīs uzņēmumu grupas sniegto informāciju.

                     (68)

                     Vienīgā ražotāju eksportētāju grupa, kas sadarbojās, un tās saistītie tirgotāji sniedza informāciju, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas tā jau ir pārdevusi nelielu izmeklējamā ražojuma apjomu un kopš tā laika nav mainījies tirdzniecības modelis. Tāpēc netika konstatēts, ka grupa būtu iesaistīta pasākumu apiešanas praksē, un Komisija secināja, ka atbrīvojums šai grupai ir pamatots.

                     (69)

                     Kā izklāstīts 17. apsvērumā, Komisija nolēma neveikt pārbaudes apmeklējumus to uzņēmumu grupu telpās, kuras pieprasīja atbrīvojumu.

                     (70)

                     Atbilstīgi Paziņojumam par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām, tiklīdz teritorijas, kurās atrodas ražotāji eksportētāji, kam piešķirts atbrīvojums, vairs netiek uzskatītas par nedrošām ceļošanai, Komisija var sākt ex officio pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

               5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

                     (71)

                     Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Tikai Eurofer, sūdzības iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā, izteica piezīmes par galīgo izpausto informāciju, atbalstot Komisijas izdarītos secinājumus un aicinot Komisiju sekot līdzi, kā mainās vienīgā atbrīvojuma saņēmēja ražotāja eksportētāja eksports.

                     (72)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/186 noteikts importētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plakaniem dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumiem; dezoksidētiem ar alumīniju; karstās galvanizācijas procesā pārklātiem ar cinku un/vai ar alumīniju un nevienu citu metālu; ķīmiski pasivētiem; kuros pēc masas ir 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,170 % oglekļa, 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,100 % alumīnija, ne vairāk kā 0,045 % niobija, ne vairāk kā 0,010 % titāna un ne vairāk kā 0,010 % vanādija; ruļļos, sagarumotās loksnēs vai šaurās sloksnēs,
               (Nav iekļauti šādi ražojumi:

                           —

                           no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda,

                           —

                           pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti.

                     Patlaban attiecīgo ražojumu klasificē ar KN kodiem ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 un ex 7226 99 70 (Taric kodi: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990092, 7226993010, 7226997094), un tā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Tas ir ražojums, uz kuru attiecas sākotnējie pasākumi.)
               ar šo attiecina uz šādu ražojumu importu:
               plakaniem dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumiem; karstās galvanizācijas procesā pārklātiem ar cinku un/vai alumīniju, un/vai magniju, arī sakausējumiem ar silīciju; ķīmiski pasivētiem; ar virsmas papildu apstrādi (piemēram, eļļošanu vai blīvēšanu) vai bez tās; kuros pēc masas ir ne vairāk kā 0,5 % oglekļa, ne vairāk kā 1,1 % alumīnija, ne vairāk kā 0,12 % niobija, ne vairāk kā 0,17 % titāna un ne vairāk kā 0,15 % vanādija; ruļļos, sagarumotās loksnēs vai šaurās sloksnēs.
               Nav iekļauti šādi ražojumi:

                           —

                           no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda,

                           —

                           pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti,

                           —

                           attiecīgais ražojums, kas definēts šā panta sākumā,

                     kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7210 90 80, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7212 50 90, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30, ex 7226 99 70 (Taric kodi: 7210410030, 7210490030, 7210610030, 7210690030, 7210908092, 7212300030, 7212506130, 7212506930, 7212509014, 7212509092, 7225920030, 7225990023, 7225990041, 7225990093, 7226993030, 7226997013, 7226997093) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

               2.   Paplašināšana neattiecas uz šā panta 1. punktā minēto ražojumu importu, ja tos ražojuši šeit uzskaitītie uzņēmumi.

                           Uzņēmuma nosaukums

                              Taric papildu kods

                           Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

                           C229

                           Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

                           C164

               3.   Atbrīvojumus, kas piešķirti šā panta 2. punktā konkrēti minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs ražotāja vai nosūtītāja izdots rēķins, kurā ir paziņojums, ko datējusi un parakstījusi rēķina izrakstītāja subjekta amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un amats. Paziņojums tiek veidots pēc šāda parauga: “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie konkrētie korozijizturīgie tēraudi (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins uzrādīts netiek, tad piemēro šā panta 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.

               4.   Ar šā panta 1. punktu paplašināto maksājumu iekasē par konkrētu korozijizturīgu tēraudu importu Savienībā, kas reģistrēts saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/1948 2. pantu un Regulas (ES) 2016/1036 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.

               5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            2. pants

               1.   Pieprasījumus atbrīvot no maksājuma, kurš ir paplašināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un tos paraksta atbrīvojuma pieprasītāja subjekta pilnvarots pārstāvis. Pieprasījums jānosūta uz šo adresi:

                           European Commission

                           Directorate-General for Trade

                              Office:
                              CHAR 04/039

                           1049 Bruxelles/Brussel

                           BELGIQUE/BELGIË

               2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 13. panta 4. punktu Komisija to uzņēmumu veiktajam importam, kuri neapiet ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/186 noteiktos antidempinga pasākumus, ar lēmumu var piešķirt atbrīvojumu no maksājuma, kura piemērošana paplašināta ar šīs regulas 1. pantu.

            3. pants
            Ar šo muitas dienestiem tiek dots rīkojums izbeigt importa reģistrāciju, kas noteikta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/1948 2. pantu.

            4. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 4. augustā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/186 (2018. gada 7. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam (OV L 34, 8.2.2018., 16. lpp.).

            (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1948 (2019. gada 25. novembris), ar ko sāk izmeklēšanu par tādu antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/186 noteikti konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam, un ar ko uz šādu importu attiecina reģistrāciju (OV L 304, 26.11.2019., 10. lpp.).

            (4)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2409

            (5)  OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.

            (6)  OV L 34, 8.2.2018., sk. 64.–66. apsvērumu.

            (7)  (1) 85 % no piemērojamajiem KN kodiem, kas attiecīgajā periodā noteikti sākotnējā izmeklēšanā. Attiecībā uz 2016. gadu tika piemērots tāds pats pieņēmums.

            (8)  (2)
            Taric kodi.

            (9)  (3) Pamatojoties uz sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem par laikposmu no 2013. līdz 2016. gadam, tādu ražojumu imports, kas nav attiecīgais ražojums, bet ietver izmeklējamo ražojumu, kā arī automobiļu kategoriju ražojumus, pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas bija aptuveni 15 % no kopējā importa KN koda līmenī. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva konkrētus ražojuma veidus, uz kuriem attiecas izmeklējamā ražojuma definīcija, jau pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas, t. i., 2013.–2016. gadā.

            (10)  (4) Kopējais preču ar konkrētajiem KN kodiem imports, ieskaitot attiecīgo ražojumu, izmeklējamo ražojumu un citus ražojumus.

            (11)  (5) Iegūts pēc starpības, no kopējā importa apjoma atņemot attiecīgā ražojuma un citu ražojumu importa apjomu.

            (12)  (6) Nozares aplēses, kuru pamatā ir tirgus informācija par periodu pēc sākotnējās izmeklēšanas.

            (13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1238 (2017. gada 7. jūlijs), ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importu attiecina reģistrāciju (OV L 177, 8.7.2017., 39. lpp.).

            (14)  https://www.industry.gov.au/sites/default/files/adc/public-record/040_-_final_report_-_rep_290_and_298_0.pdf

            (15)  https://www.trade.gov/press-release/us-department-commerce-announces-preliminary-rulings-self-initiated-circumvention


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1174 (2020. gada 3. augusts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) (ACVN))

text:
                  10.8.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 259/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1174
         (2020. gada 3. augusts)
         par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) (ACVN))
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

                     (2)

                     Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) būtu jāreģistrē,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Nosaukums “Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
            Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas “Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 3. augustā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētājas vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Janusz WOJCIECHOWSKI

            (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

            (2)  OV C 102, 30.3.2020., 13. lpp.

            (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).