title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/295 (2016. gada 1. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               2.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 55/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/295
   (2016. gada 1. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 1. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  371,5

                  IL

                  211,0

                  MA

                  89,4

                  SN

                  149,8

                  TN

                  116,3

                  TR

                  104,6

                  ZZ

                  173,8

                  0707 00 05

                  JO

                  206,0

                  MA

                  83,0

                  TR

                  167,7

                  ZZ

                  152,2

                  0709 93 10

                  MA

                  42,9

                  TR

                  147,6

                  ZZ

                  95,3

                  0805 10 20

                  EG

                  46,4

                  IL

                  75,8

                  MA

                  48,5

                  TN

                  52,2

                  TR

                  62,7

                  ZZ

                  57,1

                  0805 50 10

                  MA

                  74,1

                  TN

                  91,8

                  TR

                  94,0

                  ZZ

                  86,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,7

                  US

                  106,0

                  ZZ

                  99,9

                  0808 30 90

                  CL

                  168,0

                  CN

                  90,6

                  ZA

                  104,3

                  ZZ

                  121,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 360/2014 ( 2014. gada 9. aprīlis ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam

text:
               10.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 360/2014
   (2014. gada 9. aprīlis),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA
   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) pabeigšanas ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tāda ferosilīcija (“FeSi”) importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90 un kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), Ēģiptē, Kazahstānā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Krievijā (“galīgie antidempinga pasākumi”).

               (2)

               Pasākumus noteica kā procentuālo nodokli 31,2 % apmērā importam no ĶTR (izņemot Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) un Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., (29,0 %)), 18,0 % apmērā importam no Ēģiptes (izņemot Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %)), 33,9 % apmērā importam no Kazahstānas, 5,4 % apmērā importam no bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un 22,7 % apmērā importam no Krievijas (izņemot Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %)).

               (3)

               Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1297/2009 (3) atcēla antidempinga maksājumus, kas bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes FeSi importam tika noteikti ar Regulu (EK) Nr. 172/2008.

               (4)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 30. novembrī saņēma pieprasījumu par daļēju starpposma pārskatīšanu (“starpposma pārskatīšana”) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, ko bija iesniedzis ražotājs eksportētājs no Krievijas – uzņēmums Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant – un tā saistītais uzņēmums Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (turpmāk kopā saukti “Krievijas grupa”). Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 60/2012 (4) beidza daļējo starpposma pārskatīšanu, pamatojoties uz nepietiekamiem pierādījumiem par apstākļu maiņas ilglaicīgumu. Proti, Krievijas grupa nebija pierādījusi, ka tās cenu noteikšanas prakse ir uzskatāma par ilglaicīgu. Tāpēc Krievijas grupai sākotnējā izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība netika grozīta. Krievijas grupas piedāvātās saistības tika noraidītas šo pašu iemeslu dēļ.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (5)

               Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2012. gada 28. novembrī saņēma pieprasījumu par minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Euroalliages (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā FeSi ražošanas apjoma.

               (6)

               Pieprasījums attiecās uz šādām divām valstīm: ĶTR un Krievija.

               (7)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (8)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 28. februārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         4.   Izmeklēšana
   4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (9)

               Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (10)

               Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus ĶTR un Krievijā, nesaistītos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētāju valstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

               (11)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (12)

               Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (13)

               Ņemot vērā, ka tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju un pauda savu vēlmi sadarboties ar Komisiju, attiecībā uz ĶTR eksportētājiem ražotājiem tika nolemts neveidot izlasi. Pēc anketas jautājumu saņemšanas ražotājs eksportētājs nolēma turpmāk nesadarboties. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs no ĶTR.

               (14)

               Krievijas gadījumā visi zināmie Krievijas ražotāji, proti, Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK un Krievijas grupa, tika aicināti sadarboties izmeklēšanā. Tikai Krievijas grupa sadarbojās ar Komisiju pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā.

               (15)

               No nesaistītajiem importētājiem netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs Savienībā.

               (16)

               Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza seši no septiņiem zināmajiem FeSi ražotājiem Savienībā. Ņemot vērā samērā nelielo Savienības ražotāju skaitu, pārskatīšanas izmeklēšanā netika paredzēta atlase.

               (17)

               Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                          FERROATLANTICA Group:

                                          Ferroatlantica S.L. – Madride, Spānija,

                                          Ferropem – Šamberī, Francija,

                                          HUTA LAZISKA S.A. – Laziška Gorne, Polija,

                                          OFZ a.s. – Istebne, Slovākija,

                                          TDR LEGURE d.o.o. – Ruse, Slovēnija,

                                          VARGON ALLOYS A.B. – Vargēna, Zviedrija;

                           b)

                           lietotāji Savienībā:

                                          Aperam SA – Luksemburga,

                                          Ugitech – Užīna, Francija;

                           c)

                           ražotājs eksportētājs Krievijā:

                                       Krievijas grupa:

                                          JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (“JSC CHEMK”) – Čeļabinksa, Krievija,

                                          JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (“JSC KF”) – Novokuzņecka, Krievija,

                                          RFA International LP (“RFAI”) – Mišavaka, ASV;

                           d)

                           ražotāji analogajā valstī:

                                          Elkem ASA – Oslo, Norvēģija,

                                          FESIL Rana Metall AS – Tronheima, Norvēģija,

                                          Finnfjord AS – Finsnesa, Norvēģija.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
   1.   Attiecīgais ražojums

               (18)

               Attiecīgais ražojums ir ferosilīcijs, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90 un kā izcelsme ir ĶTR un Krievijā.

               (19)

               FeSi ražo elektriskā loka krāsnīs, reducējot kvarcu ar oglekli saturošu ražojumu palīdzību. Tas ir energoietilpīgs process. FeSi pārdod gabalu, graudu vai pulvera veidā, un tam var būt atšķirīga kvalitāte atkarībā no silīcija un piemaisījumu (piemēram, alumīnija) satura. FeSi ar silīcija saturu 70 % un vairāk tiek uzskatīts par augstas tīrības pakāpes ražojumu. Ja silīcija sastāvs pārsniedz 55 % un ir mazāks par 70 %, tas ir vidējas tīrības pakāpes ražojums, bet, ja silīcija saturs ir mazāks par 55 %, tas ir zemas tīrības pakāpes ražojums. Attiecīgo ražojumu galvenokārt izmanto kā dezoksidētāju un sakausējumu komponentu dzelzs un tērauda nozarē.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (20)

               Tika konstatēts, ka FeSi, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un FeSi, ko ražo un pārdod Norvēģijā (“analogajā valstī”) – tā kā ĶTR ir valsts, kurā nav tirgus ekonomikas un kura netika ņemta vērā šīs izmeklēšanas gaitā – un Krievijā, ir tādas pašas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un galvenie izmantošanas veidi kā FeSi, ko ražo ĶTR un Krievijā un pārdod eksportam uz Savienību. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (21)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pēc esošo pasākumu termiņa beigām dempings no abām attiecīgajām valstīm varētu turpināties vai atkārtoties.

         IMPORTS NO ĶTR
   1.   Iepriekšējas piezīmes

               (22)

               Kā minēts iepriekš 13. apsvērumā, ražotāji eksportētāji no Ķīnas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi, ņemot vērā sadarbības trūkumu no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kopējās analīzes, tostarp dempinga aprēķina, pamatā ir pieejamie fakti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

               (23)

               Tāpēc dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat dati un Ķīnas eksporta dati) un citu publiski pieejamu informāciju.

               (24)

               Sadarbības trūkums ietekmēja dažādo ražojumu veidu normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu. Kā paskaidrots turpmāk 30. apsvērumā, tika uzskatīts par lietderīgu normālo vērtību un eksporta cenu noteikt globālā mērogā, proti, pamatojoties uz vienu atsevišķu ražojumu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

               (25)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu gadījumos, kad apstākļi nebija mainījušies, tika pielietota sākotnējā izmeklēšanā dempinga noteikšanai izmantotā metodoloģija.

         2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā
   2.1.   Normālās vērtības noteikšana

               (26)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par Komisijas priekšlikumu Norvēģiju izmantot par trešo valsti ar tirgus ekonomiku, lai attiecībā uz ĶTR noteiktu normālo vērtību. Norvēģija tika izmantota par analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā no nevienas personas par šo aspektu netika saņemtas piezīmes, tika secināts, ka Norvēģija atkal būtu jāizvēlas par analogo valsti, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR.

               (27)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai Norvēģijas ražotāju, kuri sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo no ĶTR eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai šis kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi.

               (28)

               Turklāt tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par parastā tirdzniecības apritē veiktu. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem PIP laikā rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū.

               (29)

               Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma PIP laikā.

         2.2.   Eksporta cenas noteikšana

               (30)

               Kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, ražotāji eksportētāji no Ķīnas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju.

               (31)

               No sākuma informācija par ražojuma, kas klasificēts ar iepriekš 18. apsvērumā minētajiem trīs KN kodiem (proti, izšķirot atšķirīgu kvalitāti), apjomu un importa cenām tika iegūta no Eurostat importa datubāzes. Ņemot vērā to, ka tika uzskatīts par lietderīgu noteikt vidējo eksporta cenu, par KN kodiem 7202 29 10 un 7202291090 iegūtie dati tika pielāgoti ar KN kodu 7202 21 00 klasificētā ražojuma silīcija saturam. Pārskatīšanas pieprasījumā tika ierosināts izmantot šo metodi, lai kopējo importa apjomu noteiktu, balstoties uz FeSi75 kvalitāti. Ar šiem trim KN kodiem klasificētā ražojuma apjoms un importa cenas tika apkopotas un svērtas, lai atspoguļotu vienu vidējo.

               (32)

               Visbeidzot, lai iegūtu EXW vērtību, šo vidējo importa cenu CIF līmenī koriģēja, atņemot jo īpaši transportēšanas izmaksas. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz samaksāto vai maksājamo cenu, kas uzrādīta Eurostat importa statistikā.

         2.3.   Salīdzinājums un korekcijas

               (33)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Ņemot vērā sadarbības trūkumu no ražotājiem eksportētājiem Ķīnā, jo īpaši tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā muitas eksporta nodokļus, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā minētajiem datiem.

         2.4.   Dempings PIP laikā

               (34)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, dempinga starpība, kas izteikta procentos no cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, bija 165 %.

               (35)

               Tomēr ir jāatzīmē, ka attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms uz Savienību ir krasi samazinājies pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas un ka iepriekš minētā dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz ierobežota apjoma importu (proti, mazāk nekā 2 500 tonnas PIP laikā).

               (36)

               Tāpēc pilnīgas analīzes nolūkā tika izpētīta arī Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse trīs vissvarīgākajos ārpus Savienības esošajos tirgos, proti, Japānā, Dienvidkorejā un Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”).

               (37)

               Šajā nolūkā Ķīnas eksporta dati tika izmantoti, lai noteiktu cenas Ķīnas eksportam uz Japānu, Dienvidkoreju un ASV. Turklāt salīdzinājums ar iepriekš noteikto normālo vērtību liecināja, ka pastāv dempings, kas svārstās no 86 % līdz 92 % atkarībā no galamērķa valsts.

         3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
   3.1.   Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR

               (38)

               ĶTR ir pasaules lielākā FeSi ražotājvalsts. Tika aplēsts, ka PIP laikā ražošanas jauda bija 10–11 miljoni tonnu gadā. Līdz ar to ĶTR ražošanas nozare darbojās aptuveni 50 % apmērā no tās ražošanas jaudas. Tas nozīmē, ka pašreizējā neizmantotā jauda ir aptuveni 5,5 miljoni tonnu gadā, kas gandrīz septiņas reizes pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā. Neraugoties uz pašreizējo jaudas pārpalikumu un pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja norādīto informāciju, šķiet, ka ražošanas jauda ĶTR turpina palielināties, jo pašlaik tiek būvētas lielākas un efektīvākas krāsnis.

               (39)

               Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka patēriņa līmenis Ķīnas iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos būtiski palielinātos un tādējādi spētu absorbēt ražošanas pieaugumu, ja tiktu izmantota Ķīnas ražotāju rezerves jauda.

         3.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (40)

               Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2008. gada februārī imports no ĶTR pastāvīgi samazinājās un kļuva pavisam neliels – mazāk nekā 1 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Pēc tam, kad imports 2007. gadā bija sasniedzis augstāko līmeni aptuveni 330 400 tonnu apmērā, 2012. gadā tas samazinājās līdz mazāk nekā 2 500 tonnām. Tomēr, pamatojoties uz novēroto cenu līmeni, ES FeSi tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas eksportam.

               (41)

               Kā minēts iepriekš, ĶTR ir ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas norāda uz to, ka pastāv spēcīgs stimuls atrast alternatīvus tirgus, kuri varētu absorbēt šo neizmantoto ražošanas jaudu. Tomēr, ņemot vērā vairākus Ķīnas valdības noteiktus eksporta ierobežojumus (proti, eksporta nodoklis 25 % apmērā, neatmaksājams PVN 17 % apmērā un eksporta licences), kopējais Ķīnas eksports ir krities no augstākā rādītāja 1,5 miljoni tonnu 2007. gadā līdz 0,4 miljoniem tonnu 2009. gadā. Tomēr no 2010. gada atkal bija vērojams kopējā eksporta pieaugums – eksporta apjoms palielinājās līdz 0,8 miljoniem tonnu, un attiecībā uz 2013. gadu tas tika lēsts 0,7 miljonu tonnu apmērā. Jaunākie dati norāda uz stabilu eksporta līmeni, kura apjoms ir lielāks par kopējo patēriņu Savienībā.

               (42)

               Neraugoties uz minētajiem eksporta ierobežojumiem, Ķīnas ražotāji ievērojamu apjomu FeSi eksportēja uz pasaules tirgiem, kuros netika piemēroti importa ierobežojumi (proti, Japānu, Dienvidkoreju un ASV).

               (43)

               Pirmajā brīdī šķiet, ka Āzijas tirgus varētu būt alternatīva, lai absorbētu daļu no Ķīnas ražošanas pārpalikuma. Tomēr saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja norādīto informāciju, nesenās norises minētajā tirgū var to padarīt mazāk pievilcīgu Ķīnas eksportam.

               (44)

               Patiesi, Āzijas tirgu nopietni ietekmēs tas, ka Malaizijā ražošanu sāks divas jaunas ferosilīcija rūpnīcas (Pertama Ferroalloys un Sarawak Ferroalloys). Tiek lēsts, ka no 2014. gada Malaizijā saražotā ferosilīcija apjoms gadā palielināsies par 420 000 tonnām un tiks pārdots uz kaimiņvalstīm Dienvidaustrumāzijā, jo īpaši uz Japānu, kurai vajadzīgas 600 000 tonnas ferosilīcija gadā. Malaizijas ražošanas iekārtu saražotais apjoms negatīvi ietekmēs Ķīnas eksportu uz Dienvidaustrumāziju. Turklāt Japānas tērauda ražotāji un Dienvidkorejas tērauda rūpnīcas jau ir noslēgušas nolīgumus par to, ka no jaunajiem ražotājiem Malaizijā ik gadu tiks pirkts ievērojams daudzums ferosilīcija, tādējādi Ķīnas eksportam būs grūtāk iekļūt tirgū.

               (45)

               Piezīmēs par informācijas izpaušanu ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Malaizijas ražošanas apjoms ir novērtēts par augstu. Pēc pārbaudes šis komentārs tika atzīts par pamatotu, un tāpēc rādītāji par Malaizijas ražošanas apjomu tika laboti uz aptuveni 370 000 tonnām.

               (46)

               Tāpēc gaidāms, ka Malaizijas papildu ražošanas apjoms palielinās konkurenci šajā jau tā piesātinātajā tirgū, kurā ĶTR un Krievijai pašreiz ir ievērojama tirgus daļa.

               (47)

               Tas, ka PIP laikā Savienības tirgū bija mazāk Ķīnas ražojumu, galvenokārt ir skaidrojams ar iepriekš 41. apsvērumā minētajiem Ķīnas valdības noteiktajiem eksporta ierobežojumiem.

               (48)

               Arī cenas ES tirgū varētu kalpot kā pievilcīga iespēja absorbēt Ķīnas ražotāju jaudas pārpalikumu. Patiesi, 2012. gadā vidējā tirgus cena Savienībā bija vismaz tikpat augsta kā Ķīnas ražotāju eksporta cenas galvenajās galamērķa valstīs (Japānu, Dienvidkoreju un ASV), kas vēl vairāk izceļ Savienības tirgus pievilcību situācijā, kad pārdošana uz citiem galamērķiem kļūst sarežģītāka.

               (49)

               Tādēļ var secināt, ka Eiropas tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaulē, joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem.

         4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (50)

               Pieejamā neizmantotā jauda ĶTR un salīdzinoši pievilcīgais cenu līmenis Savienības tirgū liek secināt, ka pastāv risks, ka Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.

               (51)

               Ņemot vērā pašreizējo un nākotnē iespējamo neizmantoto jaudu ĶTR un to, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē, kā arī Dienvidaustrumāzijā paredzamo spiedienu attiecībā uz Ķīnas eksportu, var secināt, ka tad, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, ĶTR eksportētāji, visticamāk, palielinātu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

         IMPORTS NO KRIEVIJAS
   1.   Iepriekšējas piezīmes

               (52)

               Kā minēts iepriekš 14. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viena ražotāju grupa. Tomēr tika konstatēts, ka Krievijas grupa veido ievērojamu daļu no kopējā ražošanas apjoma Krievijā, t. i., aptuveni 78 % no Krievijas kopējā FeSi ražošanas apjoma un lielāko daļu uz Savienību importētā Krievijas izcelsmes FeSi. Tādēļ tika uzskatīts, ka ir jāizmanto Krievijas grupas sniegtā informācija, kas apkopota no citiem avotiem, piemēram, pārskatīšanas pieprasījuma un pieejamās importa tirdzniecības statistikas (no Eurostat), lai novērtētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.

               (53)

               Dempinga starpības aprēķināšanai – tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā – Krievijas uzņēmumi JSC CHEMK un JSC KF, kas ietilpst Krievijas grupā, tiek uzskatīti par savstarpēji saistītiem Muitas kodeksa 143. panta (7) nozīmē. Tādēļ attiecībā uz visu grupu kopumā tika aprēķināta atsevišķa dempinga starpība, izmantojot turpmāk aprakstīto metodoloģiju. Pirms noteikt vidējo svērto dempinga starpību visai grupai kopumā, dempinga apjomu aprēķināja katram atsevišķajam ražotājam eksportētājam. Jānorāda, ka šī metodoloģija atšķīrās no sākotnējā izmeklēšanā piemērotās metodoloģijas, saskaņā ar kuru dempingu aprēķināja, summējot ražošanas vienību datus par ražošanu un pārdošanu. Atšķirīgā metodoloģija tika izmantota pabeigtajā starpposma pārskatīšanā. Apstākļu maiņa, kas lika mainīt metodoloģiju, bija grupas korporatīvās struktūras pārmaiņas, dodot iespēju šajā grupā identificēt atsevišķo ražotāju pārdošanas apjomu un ražošanu.

         2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā
   2.1.   Normālās vērtības noteikšana

               (54)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai sadarbībā iesaistīto ražotāju līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai šis kopējais pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību.

               (55)

               Tika arī pārbaudīts, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkos. Šīs pārbaudes tika veiktas attiecībā uz ražojumu veidiem, ko ražotājs eksportētājs bija pārdevis iekšzemes tirgū un par ko tika konstatēts, ka tie ir tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdota ražojuma veidu. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja kopējais minētā ražojuma veida apjoms, ko ražotājs eksportētājs pārdevis neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, bija vismaz 5 % no kopējā uz Savienību eksportētā salīdzināmā ražojuma veida pārdošanas apjoma.

               (56)

               Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai ražojumu veidu pārdošanu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikta parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, katram eksportētajam ražojuma veidam nosakot PIP laikā neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū.

               (57)

               Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no minētā ražojuma veida pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un šā veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību neatkarīgi no tā, vai minētā pārdošana ir vai nav bijusi rentabla.

               (58)

               Ja šā ražojuma veida rentabli pārdotais apjoms bija 80 % vai mazāk no šā veida kopējā pārdotā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto cenu vienīgi rentabli pārdotajam apjomam PIP laikā.

               (59)

               Ja konkrētā veida ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots un ja pārdošanas apjoms nebija pietiekami liels, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

               (60)

               Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika noteikti, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, vai pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

         2.2.   Eksporta cenas noteikšana

               (61)

               PIP laikā Krievijas grupa pārdošanu eksportam uz Savienību veica, izmantojot grupas saistīto uzņēmumu RFAI (saistītais importētājs), kas pildīja visas importa funkcijas saistībā ar precēm, kuras nonāca brīvā apritē Savienībā, proti, saistītā importētāja funkcijas.

               (62)

               Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām importētos ražojumus pirmo reizi tālākpārdeva neatkarīgam pircējam, tās attiecīgi koriģējot attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās importēšanas un tālākpārdošanas procesā, kā arī ietverot saprātīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normu. Šajā nolūkā izmantoja faktisko tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu procentuālo attiecību un – ja no neatkarīgiem importētājiem nebija pieejama jauna informācija par uzkrāto peļņu – to pašu peļņas likmi kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, 6 %.

               (63)

               Krievijas grupa apgalvoja, ka RFAI būtu jāuzskata par daļu no vienas saimnieciskās vienības, jo abus uzņēmumus kontrolē un pārvalda vienas un tās pašas personas un tie darbojas kā viena saimnieciskā vienība. Tāpēc, nosakot eksporta cenas, nebūtu jāatskaita RFAI tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa.

               (64)

               Tas, vai Krievijas grupas un RFAI savstarpējā saistība izpaudās vienas saimnieciskās vienības veidā, nav būtiski saistībā ar 2. panta 9. punktā noteikto korekciju attiecībā uz eksporta cenas aprēķināšanu.

               (65)

               Tāpēc, tā kā Krievijas grupa pārdošanu eksportam veica, izmantojot saistīto uzņēmumu (RFAI), eksporta cena bija jākoriģē, atskaitot samērīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normu, kā skaidri noteikts pamatregulas 2. panta 9. punktā. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.

               (66)

               Ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka pastāv viena saimnieciskā vienība un ka tas liedz veikt korekcijas attiecībā uz tirdzniecības, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tas arī apgalvoja, ka pat tad, ja korekcijas būtu pamatotas, aprēķinātajā eksporta cenā būtu jāietver tikai izmaksas, kas saistītas ar RFAI importu, un nebūtu jāietver visas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas, kuras saistītas ar vienas saimnieciskās vienības veikto eksportu. Visbeidzot, tas informēja, ka šajā gadījumā nepiekrīt konstatējumam par to, ka nepastāv viena saimnieciskā vienība.

               (67)

               Vienas saimnieciskās vienības pastāvēšanai nav nozīmes saistībā ar eksporta cenas noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam. Ja vien tiek izpildīti pamatregulas 2. panta 1. punktā un 2. panta 9. punktā minētie nosacījumi, kontroles vai integrācijas pakāpe ir mazsvarīga saistībā ar 2. panta 9. punktā minēto korekciju likumības novērtēšanu (8). Pamatregulas 2. panta 9. punktā noteikts, ka Komisijai dažos gadījumos ir jānosaka eksporta cena un jāpielāgo šī noteiktā eksporta cena vairākiem parametriem, tostarp gadījumos, kad personas “šķiet savstarpēji saistītas”. No pamatregulas 2. panta 9. punkta formulējuma ir skaidri saprotams, ka “korekciju veic” (Komisijas pievienots izcēlums). Komisija pārliecinājās, ka RFAI veic visas funkcijas, ko parasti veic saistītais importētājs Savienībā. RFAI tiešām ir cieši iesaistīts grupas starptautiskajā darbībā (atbalsts pircējiem, loģistika un piegāžu plānošana, ražošanas līdzekļu un galveno izejmateriālu iegāde u. c.). Tādējādi tika izpildīts nepieciešamais nosacījums attiecībā uz korekciju atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, pamatojot veiktās korekcijas. Līdz ar to tiek secināts, ka veiktās korekcijas bija nepieciešamas, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu.

               (68)

               Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka no nolēmuma lietā Nikopolsky/Interpipe  (9) izriet, ka gadījumā, ja eksportētājs un saistītais tirgotājs ir viena saimnieciskā vienība, eksporta cenas korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nav atļauta. Šis apgalvojums ir nepamatots. Minētais spriedums patiesi attiecas uz korekciju, kura saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veikta attiecībā uz nominālu komisijas maksu, ko saņem tirgotājs, kura funkcijas līdzinās to aģentu funkcijām, kas strādā par komisijas maksu. Līdz ar to šī judikatūra nav būtiska šajā gadījumā, kurā Šveices uzņēmums RFAI veic visas funkcijas, kuras parasti veic saistīts importētājs. Vienas saimnieciskās vienības pastāvēšanai nav tādas pašas ietekmes uz korekcijām atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam kā attiecībā uz apgalvojumā minētajām korekcijām atbilstīgi minētās regulas 2. panta 9. punktam. Turklāt nav rīcības brīvības attiecībā uz to, vai var pieprasīt saprātīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas korekciju. Šāda korekcija ir veicama saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu gadījumā, ja personas ir savstarpēji saistītas.

               (69)

               Attiecībā uz korekcijas tvērumu prasību par daļējiem tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas atskaitījumiem nevar pieņemt, ja ražotājs eksportētājs nav iesniedzis būtiskus pierādījumus. Korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu ir saistītas ar eksporta cenas noteikšanu visizplatītākajos savstarpējās saiknes gadījumos. Ja kopējās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa tiktu koriģēta tikai daļēji, šādām izmaiņām vajadzētu būt balstītām uz pierādījumiem, ko ražotājs eksportētājs sniegtu saistībā ar izmaksām, jo īpaši saistībā ar to, vai šīs izmaksas ir īpašas izmaksas, kas radušās saistībā ar jebkuru darbību, kuras nav tieši saistīta ar attiecīgā ražojuma importu posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu.

               (70)

               Krievijas grupa arī apgalvoja, ka, aprēķinot eksporta cenu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 10. punktam, nav jāatskaita antidempinga maksājumi, jo maksājums attiecīgi atspoguļojas tālākpārdošanas cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā.

               (71)

               Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka attiecīgā ražojuma tālākpārdošanas cenas Savienībā neatspoguļo maksājumu, kas samaksāts par 99 % uzrādīto darījumu. Tādēļ var secināt, ka antidempinga maksājums nav pienācīgi atspoguļots Krievijas grupas tālākpārdošanas cenās. Līdz ar to šo Krievijas grupas apgalvojumu nevarēja pieņemt un antidempinga maksājumu summu atskaitīja, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nosakot eksporta cenu.

         2.3.   Salīdzinājums un korekcijas

               (72)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.

               (73)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu piemērotos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, termināla un pārkraušanas izmaksām, kredīta izmaksām un komisijas maksām.

         2.4.   Dempings PIP laikā

               (74)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra Krievijas grupas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

               (75)

               Attiecīgais ražotājs eksportētājs izvirzīja vairākus apgalvojumus par dempinga starpības aprēķināšanu.

               (76)

               Pirmām kārtām attiecībā uz kvarcīta, ko viens grupas ražošanas uzņēmums iegādājās no otra grupas ražošanas uzņēmuma, izmaksu korekciju tika apstrīdēta peļņas procenta 5 % apmērā pieskaitīšana pārskatītajai iepirkuma cenai. Tas tika argumentēts ar apgalvojumu, ka abi uzņēmumi ir vienas un tās pašas saimnieciskās vienības dalībnieki.

               (77)

               Lai gan vienas saimnieciskās vienības arguments nav būtisks saistībā ar kvarcīta izmaksu korekciju, tiek atzīts, ka darījumus starp savstarpēji saistītām pusēm var veikt bez peļņas gūšanas. Ja kvarcīts netiek pārdots ārējām personām, nevar pierādīt arī to, ka pastāv jebkāda peļņa. Tādējādi peļņa tika svītrota no koriģētajām kvarcīta izmaksām, un attiecīgi tika pārskatīta dempinga noteikšana.

               (78)

               Otrais apgalvojums attiecās uz to, ka Komisija piemēro PTO Strīdu izšķiršanas padomes ieteikumus strīdā ar Norvēģiju par lašu lietu. Minētajā lietā tika ieteikts, ka situācijās, kad konkrēta ražojuma tipa pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū nav reprezentatīvi, tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa, kas iegūta no šiem darījumiem, tomēr būtu jāizmanto normālās vērtības noteikšanā. Tāpat ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jaunās metodoloģijas piemērošana termiņbeigu pārskatīšanā nav atļauta, jo to neliek darīt nekādas būtiskas apstākļu izmaiņas.

               (79)

               Komisija uzklausīšanā paskaidroja lašu lietas kolēģijas noteikto metodoloģiju ražotājam eksportētājam, kas šajā kolēģijas ieteikumā joprojām saskatīja pamatregulas 2. panta 4. un 6. punkta pārkāpumu. Tomēr Komisijas pienākums ir saskaņā ar tās PTO saistībām īstenot šādus nolēmumus. Šāda metodoloģija ietekmē visas lietas, ne tikai izmeklēšanas, kas uzsāktas, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu.

               (80)

               Pamatojoties uz trešo apgalvojumu, Komisija izdarīja labojumus tajos gadījumos, kuros viena grupas ražotāja eksportētāja izmaksas tika salīdzinātas ar konkrēta otra ražotāja eksportētāja veiktu pārdošanu.

               (81)

               Komisija arī apstiprina, ka apgrozījumam ir koriģētas ar tām pašām pielaidēm kā ražošanas izmaksām, piemēram, saistībā ar transporta, apdrošināšanas un apstrādes izmaksām, lai veiktu rentabilitātes pārbaudi, un iepakošanas izmaksām, lai noteiktu dempinga starpību.

               (82)

               Ceturtajā apgalvojumā ražotājs eksportētājs norāda, ka spēkā esošais antidempinga maksājums tika nepamatoti atņemts no eksporta cenas. Lai to pamatotu, tika norādīts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta pārdošanas cenas bija vairāk nekā par 100 % augstākas nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā, tādējādi, kā apgalvots, pierādot, ka antidempinga maksājums bija iekļauts eksporta cenās. Turklāt dažus ievedmuitas nodokļus un antidempinga maksājumus nebūtu bijis jāatņem, jo tie, kā apgalvots, esot bijuši priekšapsamaksāti un attiekušies uz nākamo periodu. Visbeidzot, Komisijai nebūtu bijis jāņem vērā izmaksas par biroju Japānā un Šveices federālie un kantonu ienākuma nodokļi.

               (83)

               Ražotāja eksportētāja sniegtie pierādījumi nav pārliecinoši, lai pierādītu, ka šajā gadījumā un attiecībā uz šo ražojumu antidempinga maksājums ir bijis pienācīgi atspoguļots eksporta cenā. Gan tālākpārdošanas cenas, gan ražošanas izmaksas ir ievērojami palielinājušās kopš sākotnējās izmeklēšanas. Tāpēc eksporta cenu paaugstināšanos nevar noteikti piedēvēt apgalvotajam maksājuma atspoguļojumam. Lai demonstrētu iesniegto pierādījumu nepārliecinošo raksturu, Komisija eksporta cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzināja ar preču izmaksām, ieskaitot antidempinga maksājumu, no kā izrietēja, ka 99 % eksporta darījumu eksporta cena nav pietiekami augsta, lai segtu antidempinga maksājumu. Visbeidzot, pat ja šis maksājums netiktu atskaitīts, tas nebūtu pietiekami, lai atspēkotu konstatējumu par ievērojama dempinga pastāvēšanu, un tāpat tas neietekmētu secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību. Tādēļ tas nekādi neietekmētu šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas iznākumu.

               (84)

               Komisija norāda, ka ievedmuitas nodokļu un antidempinga maksājumu priekšapmaksa nav iespējama un ka šādus maksājumus piemēro importēšanas laikā. Turklāt grupa izmantoja muitas noliktavu, kas nozīmē, ka maksājumi bija jāsedz tikai brīdī, kad imports un pārdošana tika faktiski veikta. Turklāt, pamatojoties uz salīdzinājumu ar 2012. gada 31. decembra izmēģinājuma bilanci un revidētajiem kontiem, tika skaidri konstatēts, ka revidenti antidempinga maksājumus, par kuriem apgalvots, ka tie ir priekšapmaksāti, pārkvalificēja uz faktiski apmaksātiem antidempinga maksājumiem kā izdevumus peļņas un zaudējumu pārskatā.

               (85)

               Japānas biroja izmaksas nebija saistītas ar attiecīgo ražojumu un tāpēc neietekmēja Komisijas veikto aprēķinu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. Visbeidzot, minētos Šveices nodokļus varētu neiekļaut tikai tad, ja tie būtu saistīti ar uzņēmuma ienākuma nodokli, un, vadoties pēc saistībā ar informācijas izpaušanu saņemtās atbildes, šķiet, ka tā arī ir. Tāpēc dempinga aprēķins tika attiecīgi koriģēts.

               (86)

               Komisija koriģēto procentu likmi par aizdevumu, ko viens grupas uzņēmums Britu Virdžīnu Salās sniedza citam grupas uzņēmumam, pārskatīja, reaģējot uz apgalvojumu, ka šādus aizdevumus var veikt saskaņā ar nosacījumiem, kas ir zemāki par tirgus nosacījumiem, un ka tie būtībā ir lietderīgi tikai tad, ja aizdevuma procentu likme ir zemāka par bankas piedāvāto. Komisija arī apstiprina, ka RFAI peļņas norma tika piemērota attiecībā uz neto rēķina vērtību uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē lietotajā valūtā un nebalstījās uz CIF, pieskaitot atsevišķas izmaksas.

               (87)

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un pārskatot aprēķinus saistībā ar pieņemtajiem apgalvojumiem par grupas iekšējo kvarcīta pārdošanu, grupas iekšējo aizdevumu un Šveices federālajiem un kantonu ienākuma nodokļiem, dempinga starpība, kas izteikta procentos no cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, tika pārskatīta un noteikta 43 % apmērā.

               (88)

               Jāatgādina, ka iepriekš 4. apsvērumā minētajā starpposma pārskatīšanā tika secināts, ka Krievijas grupas imports laikā no 2009. gada oktobra līdz 2010. gada septembrim tika veikts par dempinga cenām.

         3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

               (89)

               Pēc analīzes par dempinga esamību PIP laikā tika pētīta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība.

         3.1.   Ražošanas jauda Krievijā

               (90)

               Krievija ir otrā pasaulē lielākā FeSi ražotāja. Saskaņā ar tirgus izpētes uzņēmuma Metal Expert sniegto informāciju, Krievijā FeSi ražošanas jauda ir aptuveni 900 000 tonnu apmērā. Tas ietver ražošanu krāsnīs, ar ko var saražot ne tikai FeSi, bet arī cita veida ferosakausējumus. Patiesi, divu ražotāju (t. i., JSC CHEMK un Serov Ferroalloy Plant) ražošanas iekārtas ļauj īsā laikā pārslēgties no FeSi ražošanas uz cita veida ferosakausējumu ražošanu. Tomēr pārējo Krievijas ražotāju (t. i., Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK un JSC KF) iekārtās var ražot tikai FeSi.

               (91)

               Pēc informācijas izpaušanas vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tā sniegtā informācija netika ņemta vērā, aprēķinot ražošanas jaudu Krievijā. Tomēr, kā iepriekš minēts 52. apsvērumā, Krievijas grupas sniegtā informācija tika izmantota kā galvenais avots. Uzņēmuma Metal Expert ziņojumu izmantoja, lai noteiktu pārējo Krievijas ražotāju ražošanas jaudas. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.

               (92)

               Turklāt šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka JSC CHEMK ražošana tikusi nepareizi novērtēta, jo viņaprāt praktiski esot neiespējami bez būtiskām papildu izmaksām un kavēšanās pārslēgties no viena ferosakausējuma ražošanas uz otru. Tomēr pierādījumi, kas tika atklāti pārbaudē uz vietas JSC CHEMK telpās, liecina, ka JSC CHEMK krāsnis var pārslēgt no viena ferosakausējuma ražošanas uz otru bez iepriekš aprakstītās kavēšanās. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.

               (93)

               Faktiskais ražošanas apjoms PIP laikā tika lēsts aptuveni 633 000 tonnu apmērā (par pamatu izmantots FeSi75) ar pieejamo neizmantoto jaudu līdz 267 000 tonnām. Izmantojot konservatīvu pieeju un ņemot vērā ražošanas jaudu, kas patērēta, lai saražotu pārējos ferosakausējumus, FeSi ražošanai neizmantotā jauda ir vismaz 120 000 tonnu.

               (94)

               Krievijas grupa apgalvoja, ka Krievijas neizmantotās jaudas novērtējums bijis nepareizs, jo Komisija nav ņēmusi vērā, ka Krievijas grupa darbojās, izmantojot 95–100 % no tās ražošanas jaudas. Tomēr, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, konservatīva pieeja ir izmantota, arī ņemot vērā faktisko neizmantoto jaudu. Tāpēc apgalvojumu noraida.

               (95)

               Pamatojoties uz uzņēmuma Metal Expert ziņojumu, lielā, neizmantotā jauda ir skaidrojama ar būtisku iekšzemes pieprasījuma samazinājumu par 50 % laikā no 2002. līdz 2009. gadam; tā saglabājās stabila līdz 2012. gadam. Tādējādi ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu iekšējā tirgū. Tāpēc Krievijas ražotāji ir atkarīgi no eksporta.

         3.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (96)

               Neraugoties uz pašreizējiem pasākumiem, ES tirgus joprojām ir pievilcīgs Krievijas eksportam. PIP laikā novērotais importa līmenis liecina, ka Krievijas importu zināmā mērā ir skāruši noteiktie antidempinga maksājumi, tomēr PIP laikā tā klātbūtne joprojām bija ievērojama.

               (97)

               Viena persona apgalvoja, ka Eiropas Savienības FeSi tirgus neesot nepievilcīgs tādam globālam piegādātājam kā Krievija un ka esot novērojama importa strauja, vispārēja lejupslīde, kas ir turpinājusies 2012. gadā. Minētā persona apgalvoja, ka šī tendence nākotnē nemainīšoties. Izskatot no Eurostat un saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu apkopotos tirdzniecības datus, tika konstatēts, ka Krievijas importa apjoms bija samērā stabils laikā no 2010. līdz 2012. gadam.

               (98)

               Turklāt, salīdzinot cenas, kādas ir attiecīgā ražojuma eksportam uz Eiropas Savienību, ar cenām, kādas par FeSi tiek prasītas trešo valstu tirgos, kļūst skaidrs, ka cenas, ko Krievijas grupa piedāvā ES, ir augstākas atkarībā no galamērķa valsts.

               (99)

               Tādēļ apgalvojums, ka Savienības tirgus nav pievilcīgs Krievijas ražotājiem, ir jānoraida.

               (100)

               Viena persona apgalvoja, ka Krievijas tirgus kļūst arvien pievilcīgāks, ņemot vērā vairākus plānotos projektos, piemēram, 2014. gada ziemas olimpiskās spēles, kurām būtu jāveicina iekšzemes pieprasījums pēc tērauda un tādējādi jāpalielina FeSi iekšzemes patēriņš. Tomēr vispirms jānorāda, ka šī persona nesniedza jebkādus būtiskus datus vai aplēses par šo projektu ietekmi uz FeSi iekšzemes patēriņu. Jebkurā gadījumā, ja šāda situācija patiesi īstenotos, ietekme būtu bijusi novērojama jau 2012. un 2013. gadā. Tomēr pieejamie dati liecina, ka iekšzemes patēriņš saglabājās nemainīgs. Visbeidzot, šo projektu ietekme jebkurā gadījumā būtu ierobežota un īslaicīga. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Viena persona apgalvoja, ka Krievijas ražošanas jaudas pārpalikums lielā mērā tiek absorbēts ar eksportu uz Āzijas tirgiem un ASV. Patiesi, PIP laikā Krievijas ražotāji uz visu pasauli eksportēja vairāk nekā 73 % saražotā apjoma. Tomēr, kā iepriekš minēts 93. apsvērumā, Krievijā joprojām ir ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kuru rada iekšzemes patēriņa samazinājums, un tas liecina par lielu nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, lai kompensētu zaudējumus no pārdošanas iekšzemes tirgū un absorbētu ražošanas jaudas pārpalikumu.

               (101)

               Kā iepriekš minēts 44. apsvērumā, Āzijas tirgos palielināsies konkurence, jo Malaizijā tiek būvētas jaunas iekārtas, kas 2014. gadā sāks ražošanu aptuveni 420 000 tonnu apmērā. Šī situācija sarežģīs Krievijas eksportu uz Āzijas tirgu.

               (102)

               Kā paskaidrots 45. apsvērumā, aplēse par ražošanas apjomu Malaizijā ir samazināta līdz 370 000 tonnām.

               (103)

               Turklāt ASV, kas ir viens no galvenajiem eksporta tirgiem, Krievijas eksportētāji jau ir iesaistīti antidempinga izmeklēšanā, kurā sūdzībā norādītas būtiskās dempinga starpības.

               (104)

               Tāpēc Komisija ir secinājusi, ka Krievijas ražotāji eksportētāji ir lielā mērā atkarīgi no eksporta uz trešo valstu tirgiem, kuros būs lielāka konkurence. Tādējādi Savienības tirgus tiem kļūs vēl pievilcīgāks.

         4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (105)

               Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports no Krievijas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā pašreizējo un nākotnē iespējamo neizmantoto jaudu Krievijā un to, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē, kā arī to, ka Dienvidaustrumāzijas tirgū palielināsies jauda, var secināt, ka tad, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, Krievijas eksportētāji, visticamāk, palielinātu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

         5.   Secinājums

               (106)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, jāsecina, ka pastāv ievērojams un reāls risks, ka tad, ja pašreizējie pasākumi zaudētu spēku, ĶTR un Krievijas izcelsmes FeSi dempings turpināsies.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (107)

               PIP laikā līdzīgo ražojumu ražoja septiņi zināmie Savienības ražotāji. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tekstā ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

               (108)

               Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, seši Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju. Par attiecīgajiem uzņēmumiem tiek lēsts, ka tie veido aptuveni 90 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma, un to situācija tiek uzskatīta par reprezentatīvu visai Savienības ražošanas nozarei.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
   1.   Patēriņš Savienībā

               (109)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz apjomu, ko Savienības ražošanas nozare nesaistīti un saistīti pārdevusi Savienības tirgū, aplēsi attiecībā uz ražotāju, kurš nesadarbojās, (balstoties uz pārskatīšanas pieprasījumu) un Eurostat datiem par importu KN kodu līmenī.

               (110)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 40 %. Tomēr jāņem vērā, ka attiecīgā perioda sākuma gads (2009.) bija ļoti slikts gads ekonomikas krīzes negatīvās ietekmes dēļ. Neraugoties uz daļēju atlabšanu pēc 2009. gada, patēriņš Savienībā joprojām nebija sasniedzis sākotnējās izmeklēšanas laikā reģistrēto līmeni, kad patēriņš katru gadu bija lielāks par 850 tūkstošiem tonnu.

                  1. tabula

                  Patēriņš

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Patēriņš (tonnas)

                           544 093

                           799 233

                           841 796

                           760 128

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              147

                              155

                              140

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.

         2.   Apjoms, cenas un tirgus daļa importam no attiecīgajām valstīm.

               (111)

               ĶTR un Krievijas importa apjomi un tirgus daļas tika analizētas, pamatojoties uz Eurostat informāciju un datiem, kas apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Ņemot vērā, ka ĶTR importa apjoms ir ļoti zems, imports no attiecīgajām valstīm nav novērtēts kumulatīvi.

         a)   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

               (112)

               Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā imports par dempinga cenām Savienībā apjoma un tirgus daļas ziņā ir attīstījies šādi:

                  2. tabula

                  Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļas

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                              ĶTR

                           Importa apjoms (tonnas)

                           8 105

                           13 828

                           5 125

                           2 516

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              171

                              63

                              31

                           Tirgus daļa (%)

                           1,5

                           1,7

                           0,6

                           0,3

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              116

                              41

                              22

                              Krievija

                           Importa apjoms (tonnas)

                           74 678

                           53 671

                           29 338

                           40 725

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              72

                              39

                              55

                           Tirgus daļa (%)

                           13,7

                           6,7

                           3,5

                           5,4

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              49

                              25

                              39

                              Attiecīgās valstis kopā

                           Importa apjoms (tonnas)

                           82 783

                           67 499

                           34 463

                           43 241

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              82

                              42

                              52

                           Tirgus daļa (%)

                           15,2

                           8,4

                           4,1

                           5,7

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              56

                              27

                              37

                              Avots: Eurostat.

               (113)

               Importa apjoms no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 48 %. Arī tā tirgus daļa samazinājās no 15,2 % 2009. gadā līdz 5,7 % PIP laikā. Šīs tendences rezultātā Ķīnas eksports gandrīz vairs nepastāv Savienības tirgū. Tomēr Krievijas ražotājiem eksportētājiem joprojām ir ievērojama tirgus daļa, tādējādi padarot Krieviju par ceturto lielāko eksportētāju uz Savienību.

         b)   Importa cena un tās samazinājums

               (114)

               Tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām. Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa vidējā cena samazinājās par 38 %. Krievijas izcelsmes importa vidējā cena šajā periodā pieauga par 31 %, bet tā joprojām saglabājās zemāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

                  3. tabula

                  Vidējā cena importam par dempinga cenām

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                              ĶTR

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           991

                           1 088

                           873

                           611

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              110

                              88

                              62

                              Krievija

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           716

                           776

                           889

                           999

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              108

                              124

                              140

                              Attiecīgās valstis kopā

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           742

                           840

                           887

                           976

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              113

                              119

                              131

                              Avots: Eurostat.

               (115)

               Lai noteiktu cenu samazinājumu PIP laikā, Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar Krievijas ražotāju, kuri sadarbojās, importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar ievedmuitas nodokļiem.

               (116)

               Tā kā neviens ražotājs eksportētājs no Ķīnas nesadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, cenu samazinājums Ķīnas eksportam tika noteikts, Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī salīdzinot ar Ķīnas eksporta vidējām CIF cenām, kas tika iegūtas no Eurostat un atbilstīgi koriģētas saistībā ar ievedmuitas nodokļiem.

               (117)

               Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, apgrozījuma PIP laikā, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū bija 6–39 % apmērā Krievijas gadījumā un 46 % apmērā ĶTR gadījumā.

         3.   Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi

               (118)

               Attiecīgajā periodā trešo valstu importa apjoms Savienības tirgū palielinājās par 33 %, kas bija patēriņa apjoma pieauguma tendences rezultāts. Tirgus daļa, ko veidoja trešo valstu izcelsmes imports, attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga – aptuveni 70 % apmērā no Savienības patēriņa, nedaudz samazinoties PIP laikā. Tomēr importa ģeogrāfiskās izcelsmes struktūra bija mainīgāka – ievērojami palielinājās Brazīlijas un Norvēģijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļas; šķiet, šīs valstis galvenokārt guva labumu no patēriņa pieauguma.

               (119)

               Trešo valstu izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 22 %, un tās ievērojami pārsniedz ĶTR un Krievijas izcelsmes importa cenu līmeni.

         4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (120)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienas ražošanas nozares stāvokli.

               (121)

               Lai veiktu kaitējuma analīzi, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli novērtē, pamatojoties uz tādiem rādītājiem kā ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas.

         a)   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (122)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms ievērojami palielinājās. Šis pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2009. līdz 2011. gadam, kad ražošanas apjoms palielinājās par 178 %. Pēc tam PIP laikā tas saglabājās stabils. Jāatgādina, ka attiecīgā perioda sākuma gads ekonomikas krīzes dēļ bija ārkārtējs, tādējādi to raksturoja neierasti zems ražošanas līmenis. Patiesi, neraugoties uz nozīmīgu atgūšanos pēc 2009. gada, jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms joprojām nebija atgriezies sākotnējās izmeklēšanas līmenī (2003. gads), kad ražošanas apjoms, kā ziņots, pārsniedza 270 tūkstošus tonnu.

                  5. tabula

                  Kopējais Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (tonnas)

                           81 147

                           192 495

                           225 376

                           224 540

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              237

                              278

                              277

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

               (123)

               Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila, PIP laikā nedaudz palielinoties. Kad produkcijas apjoms 2009.–2011. gadā būtiski palielinājās, jaudas izmantojums kāpa kopumā par 179 %. Šī tendence mainījās PIP laikā, kad jaudas izmantojuma līmenis samazinājās. Tomēr šīs negatīvās pārmaiņas radās nevis no faktiskā ražošanas apjoma samazināšanās, bet no pašas jaudas palielināšanas.

                  6. tabula

                  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ražošanas jauda (tonnas)

                           301 456

                           301 456

                           299 914

                           324 884

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              100

                              99

                              108

                           Jaudas izmantojums (%)

                           27

                           64

                           75

                           69

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              237

                              279

                              257

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

         b)   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums

               (124)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (noteikts, pamatojoties uz pārdošanas apjomu gan saistītiem, gan nesaistītiem pircējiem Savienībā) bija saistīts ar patēriņa tendenci laikā no 2009. līdz 2011. gadam. PIP rezultātos tika novērots turpmāks straujš pieaugums, jo šajā gadā Savienības ražošanas nozare nesaistītajiem pircējiem Savienībā pārdeva lielāku apjomu nekā saistītiem pircējiem. Tā iemesls bija izmaiņas viena Savienības ražotāja uzņēmuma struktūrā.

                  7. tabula

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Apjoms (tonnas)

                           60 257

                           113 048

                           122 860

                           191 525

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              188

                              204

                              318

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

               (125)

               Tā kā pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija saistīts ar patēriņa tendenci, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pēc sākotnēja lēciena 2010. gadā saglabājās salīdzinoši nemainīga attiecīgajā periodā, izrādot nelielu pieauguma tendenci.

                  8. tabula

                  Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)

                           14

                           21

                           22

                           25

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              155

                              165

                              187

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat.

               (126)

               Kā iepriekš minēts 111. apsvērumā, patēriņš Savienībā palielinājās par 40 % laikā no 2009. gada līdz PIP. Savienības ražošanas nozare tajā pašā periodā spēja gūt labumu no šī pieauguma, nedaudz palielinot tās pārdošanas apjomus un tirgus daļu.

         c)   Nodarbinātība un ražīgums

               (127)

               Nodarbinātība ar attiecīgo ražojumu saistītajā Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz par 50 %. Šo strādājošo skaita pieaugumu tajā pašā laikā papildināja vēl lielāks ražīguma pieaugums, ko mēra kā saražoto apjomu (tonnās) uz nodarbināto personu gadā un kas minētajā laika posmā bija 86 %.

                  9. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Nodarbināto skaits

                           701

                           869

                           1064

                           1042

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              124

                              152

                              149

                           Ražīgums (vienība/darbinieks)

                           116

                           222

                           212

                           216

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              191

                              183

                              186

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums.

         d)   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (128)

               Kā iepriekš norādīts 37. un 87. apsvērumā, dempinga starpība importam no attiecīgajām valstīm joprojām ir augsta. Kaitējuma rādītāju analīze sniedza pierādījumus par to, ka ražošanas nozare atgūstas no iepriekšējā dempinga. Tomēr atgūšanās ir sākusies nesen, un PIP laikā Savienības tirgū tika novērots dažādu kaitējuma rādītāju, piemēram, rentabilitātes, naudas plūsmas, ienākumu no ieguldījumiem un ieguldījumu zināms kritums. Turklāt jāatzīmē, ka šī pozitīvā attīstība notiek spēkā esošo antidempinga pasākumu ietekmē. Ja pasākumus atceltu, faktiskās dempinga starpības ietekme uz Savienības ražošanas nozari būtu ievērojama.

         e)   Vienas vienības pārdošanas cenas Savienības tirgū un ražošanas izmaksas

               (129)

               Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējās pārdošanas cenas nesaistītajiem pircējiem Savienībā pieauga par 25 % laikā no 2009. līdz 2011. gadam un tad atkal samazinājās PIP laikā. Šīs cenu svārstības kopumā atspoguļo izejvielu un enerģijas cenu izmaiņas tajā pašā periodā. Līdzīga tendence, proti, palielinājums laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam un samazinājums PIP laikā, ir vērojama saistībā ar trešo valstu, kurām ir lielākā tirgus daļa Savienības tirgū, izcelsmes importa pārdošanas cenām.

                  10. tabula

                  Pārdošanas cenas un izmaksas

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t)

                           1 136

                           1 282

                           1 421

                           1 151

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              113

                              125

                              101

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           1 094

                           1 031

                           1 228

                           1 063

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              94

                              112

                              97

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         f)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (130)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi.

                  11. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           2,3

                           27,0

                           18,3

                           7,4

                           Naudas plūsma (EUR)

                           4 554 714

                           44 888 689

                           39 959 668

                           19 353 017

                           Ieguldījumi (EUR)

                           26 599 036

                           20 962 570

                           25 274 658

                           27 076 802

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              79

                              95

                              102

                           Ienākumi no ieguldījumiem (%)

                           – 62,6

                           159,2

                           58,3

                           24,8

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (131)

               Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitāti noteica, izsakot tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā procentos no attiecīgā apgrozījuma. Peļņas procents 2009. gadā bija ļoti zems un dažu Savienības ražotāju gadījumā arī negatīvs, tomēr 2010. gadā tas līdz ar patēriņa un pārdošanas pieaugumu sāka pieaugt. Tomēr jāatzīmē, ka PIP laikā peļņas procents samazinājās, neraugoties uz to, ka Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, pārdošanas apjomi (ņemot vērā arī izmaiņas uzņēmumu struktūrā) saglabājās stabili. Tas rada bažas par ES ražošanas nozares peļņas procenta turpmāko attīstību.

               (132)

               Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašfinansēt savu darbību un kas tika aprēķināta, pamatojoties uz darījumiem, bija pozitīva visu attiecīgo laikposmu. Tomēr šis rādītājs uzlabojās tikai 2010. gadā, pēc tam nākamo divu gadu laikā tas ievērojami pasliktinājās. Izmeklēšana liecināja arī par to, ka naudas plūsmas līmeņa pasliktināšanās bija izteiktāka mazāko Savienības ražotāju gadījumā. Tas rada bažas par ES ražošanas nozares spēju pašreizējā ekonomiskajā situācijā turpināt tās darbībai nepieciešamo pašfinansēšanu.

               (133)

               Rentabilitātes un naudas plūsmas attīstība attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražotāju, kas sadarbojās, spēju ieguldīt to darbībās. Līdz ar to ieguldījumu līmenis attiecīgajā periodā arvien saglabājās samērā augsts un nemainīgs. Ienākumi no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kļuva pozitīvi tikai pēc 2009. gada. Tomēr saistībā ar rentabilitātes un naudas plūsmas tendenci šis rādītājs savu augstāko punktu arī sasniedza 2010. gadā un ir pastāvīgi samazinājies laikā no 2011. līdz 2012. gadam.

               (134)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka, lai gan sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju finanšu rādītāji attiecīgajā periodā lielākoties saglabājās stabili, šā perioda beigu posmā, jo īpaši PIP laikā, tie sāka pasliktināties. Kā norādīts 11. tabulā, ES pārdošanas rentabilitāte ievērojami samazinājās, un Savienības ražošanas nozares naudas plūsma bija zemāka par ieguldījumu vērtību, tādējādi liecinot par to, ka ražošanas nozarei PIP laikā bija jāatgriežas pie ārēja finansējuma.

               (135)

               Tajā pašā laikā tika ziņots par bažām saistībā ar spēju piesaistīt kapitālu. Ja pasākumi zaudētu spēku, šis faktors varētu būt svarīgs Savienības ražošanas nozares nestabilitātes elements. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu grūtības atrast finanšu līdzekļus, lai stātos pretī attiecīgo valstu izcelsmes importam par dempinga cenām, un tai atkal ļoti īsā laikposmā varētu tikt nodarīts nopietns kaitējums. Tas rada īpašas bažas attiecībā uz MVU, kas ietilpst Savienības ražošanas nozarē.

         g)   Krājumi

               (136)

               Lai gan Savienības ražotāju, kas sadarbojās, perioda beigu krājumu līmenis no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 32 %, tas samazinājās proporcionāli ražošanas līmenim, un ražotāji to neuzskata par neierasti augstu.

                  12. tabula

                  Krājumi perioda beigās

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (tonnas)

                           23 946

                           21 214

                           26 117

                           31 504

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              89

                              109

                              132

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         h)   Darbaspēka izmaksas

               (137)

               Lai gan Savienības ražotāju, kas sadarbojās, nodarbināto skaits attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 50 %, to vidējā darba samaksa šajā periodā nemainījās.

                  13. tabula

                  Darbaspēka izmaksas

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku
                           (EUR)

                           29 705

                           30 296

                           28 991

                           29 837

                              Indekss (2009 = 100)

                              100

                              102

                              98

                              100

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         SECINĀJUMS PAR STĀVOKLI SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ

               (138)

               Izmeklēšana liecina, ka ražojumu imports Savienības tirgū par zemām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas 2008. gadā samazinājās. Tas ļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt lielu ražošanas apjomu, palielināt pārdošanas apjomu, tirgus daļu un rentabilitāti un uzlabot finansiālo situāciju kopumā.

               (139)

               Tāpēc tiek secināts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr, ņemot vērā to, ka PIP laikā samazinājās patēriņš un daži finansiālie rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ienākumi no ieguldījumiem, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
   1.   Iepriekšējas piezīmes

               (140)

               Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas un Krievijas importa potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari tika analizēta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

               (141)

               Analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības tirgus patēriņa tendencei, neizmantotajai jaudai, tirdzniecības plūsmām un Savienības tirgus pievilcībai, kā arī attiecīgo valstu cenu noteikšanas praksei.

         2.   Patēriņš Savienībā

               (142)

               Attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir samazinājies par 10 %. Tajā pašā laikā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni 2007. gadā attiecīgā ražojuma patēriņš ir samazinājies par vairāk nekā 25 %. Attiecīgā ražojuma patēriņa krituma pamatā ir tērauda ražošanas samazinājums Savienībā, un ir paredzams, ka turpmākajos gados tas turpinās samazināties. Tas būs pārbaudījums Savienības ražošanas nozarei, kura saskarsies ar lielu konkurenci. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ĶTR un Krievijas imports par zemām dempinga cenām nav pieļaujams. Tas izdarīs lejupvērstu spiedienu uz tirgus cenām un izraisīs konkurences kropļojumus, tādējādi radot būtisku kaitējumu Savienības ražotājiem.

         3.   Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas un Savienības tirgus pievilcība, un attiecīgo valstu cenu noteikšanas prakse
   a)   Ķīnas Tautas Republika

               (143)

               Jānorāda, ka attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas jauda ĶTR tiek lēsta 10–11 miljonu tonnu apmērā, kas ir vairāk nekā globālais FeSi patēriņš. Tajā pašā laikā jaudas kopējais izmantojums sasniedz aptuveni 50 %.

               (144)

               Ķīnas FeSi eksports pasaulē attiecīgajā periodā bija samērā stabils – 0,8 miljoni tonnu. Šis eksporta līmenis galvenokārt izriet no eksporta ierobežojumiem, kā aprakstīts 41. apsvērumā. Tomēr Savienība nekontrolē šos mehānismus, un Ķīnas valdība jebkurā brīdī var atcelt eksporta ierobežojumus, radot nopietnu apdraudējumu, ka Savienības tirgus tiks pārpludināts ar Ķīnas eksportēto attiecīgo ražojumu.

               (145)

               Pat ja eksporta ierobežojumi paliktu nemainīgi, ir jāuzsver, ka pašreizējais Ķīnas eksporta līmenis pasaulē ir lielāks nekā kopējais patēriņš Savienībā.

               (146)

               Paredzams, ka saistībā ar iepriekš 40.–49. apsvērumā aprakstīto ES tirgus pievilcību pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas pašreizējā eksporta tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, jo īpaši ņemot vērā to, ka Ķīnas eksportam ļoti drīz būs papildu konkurence tā ierastajos Āzijas tirgos, ko izraisīs papildu ražošanas jauda Malaizijā, kā iepriekš paskaidrots 44. apsvērumā.

               (147)

               Antidempinga maksājumu beigšanās kopā ar spēcīgāku konkurenci Āzijā Savienības tirgu noteikti padarīs par pievilcīgu mērķi Ķīnas eksportētājiem. Šajā saistībā jāatgādina, ka pirms pasākumu noteikšanas Ķīna bija viens no lielākajiem eksportētājiem uz Savienības tirgu.

               (148)

               Visbeidzot, pašreizējais Ķīnas eksporta cenu līmenis, konstatētais dempinga starpības apmērs un ievērojama cenu samazinājuma esība apstiprina, ja antidempinga pasākumi tiks atcelti, atkārtosies negodīga Ķīnas eksporta konkurence un tas Savienības ražošanas nozarei radīs būtisku kaitējumu.

         b)   Krievija

               (149)

               Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgā ražojuma ražošanas apmērs Krievijā PIP laikā bija 633 tūkstoši tonnu, savukārt ražošanas jauda tiek lēsta aptuveni 900 tūkstošu tonnu apmērā. Tas nozīmē, ka pastāv aptuveni 267 tūkstoši tonnu neizmantotas jaudas, kas ir pietiekami, lai segtu vienu trešdaļu no ES pieprasījuma.

               (150)

               Saistībā ar attiecīgā ražojuma eksportu no Krievijas jānorāda, ka Krievija pašlaik eksportē 73 % savas produkcijas. Papildus Eiropas Savienībai, citi tās ierastie eksporta tirgi ir ASV, Japāna un Dienvidkoreja. Ņemot vērā pieaugušo konkurenci Āzijas tirgos, kā iepriekš aprakstīts 44. apsvērumā, ir nepārprotamas norādes par to, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā lielākā daļa no šīm tirdzniecības plūsmām tikt novirzītas uz Savienību. Šī ietekme varētu vēl vairāk palielināties, ja pašlaik ASV notiekošā antidempinga izmeklēšana par importu no Krievijas (2013. gada jūlijā sāktās izmeklēšanas rezultātā) beigtos ar pasākumu noteikšanu.

               (151)

               Šajā jautājumā viens ražotājs eksportētājs no Krievijas apgalvoja, ka ir maz ticams, ka ASV Krievijas izcelsmes ferosilīcijam noteiks maksājumus. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tika sniegti daži neoficiāli fakti, kas atklāti pašreizējā izmeklēšanā. Tomēr ražotājs nesniedz jebkādus dokumentētus pierādījumus, kas pamatotu tā apgalvojumus, un, ņemot vērā to, ka ASV ir uzsākta un joprojām turpinās antidempinga izmeklēšana, pasākumu ieviešanas iespējamība nav izslēdzama.

               (152)

               Antidempinga maksājumu beigšanās kopā ar spēcīgāku konkurenci to galvenajos eksporta tirgos Savienības tirgu padarīs par pievilcīgu mērķi Krievijas eksportētājiem. Šajā saistībā jāatgādina, ka pirms pasākumu noteikšanas Krievija bija viens no lielākajiem eksportētājiem uz Savienības tirgu un ka tā, neraugoties uz faktu, ka pasākumi ir bijuši spēkā piecus gadus, joprojām ir klātesoša Savienības tirgū.

               (153)

               Visbeidzot, jāuzsver, ka papildus Krievijas radītajam apdraudējumam apjoma ziņā pastāv apdraudējums saistībā ar Krievijas cenu noteikšanas politiku tās eksporta tirgos. Gan sākotnējā izmeklēšanā, gan arī pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā konstatēts, ka Krievijas dempinga prakse šķiet strukturāla – tās eksporta cena sistemātiski ir zemāka par cenu Krievijas iekšzemes tirgū. Turklāt pašreizējā izmeklēšanā tiek apstiprināts, ka Krievijas izcelsmes importa cenas joprojām ir ievērojami zemākas par Savienības ražotāju pārdošanas cenām.

         4.   Secinājums

               (154)

               Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, par neizmantoto attiecīgajās valstīs pieejamo jaudu, dempinga turpināšanos un Ķīnas un Krievijas eksportētāju ierobežoto iespēju pārdot citos galvenajos trešo valstu tirgos, kas palielina Savienības tirgus pievilcību, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana vājinās Savienības ražošanas nozares stāvokli tās galvenajā tirgū un nodarītais kaitējums atkārtosies, jo ieplūdīs Ķīnas un Krievijas izcelsmes imports par dempinga cenām.

               (155)

               Nav pamata uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozares darbības uzlabošanās tendence, pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem, saglabātos vai pastiprinātos, ja pasākumi tiktu atcelti. Gluži pretēji pastāv labvēlīgi apstākļi, lai attiecīgo valstu izcelsmes mportu, iespējams, novirzītu uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, un tas, visticamāk, negatīvi ietekmēs tās pozitīvās pārmaiņas Savienības tirgū, kas sasniegtas attiecīgajā periodā. Iespējamais imports par dempinga cenām varētu radīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un likt tai zaudēt tirgus daļu, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, kas joprojām ir nestabili.

               (156)

               Šajā sakarā ir saņemta piezīme no Krievijas ražotāja eksportētāja, kas apgalvo, ka konstatējumus par kaitējuma atkārtošanos nevar balstīt tikai uz kaitējuma atkārtošanās iespēju, bet gan drīzāk uz tā varbūtību. Tomēr izmeklēšanā ir konstatēti vairāki faktiski elementi – tostarp fakts, ka Krievijas ražotāju dempinga prakse joprojām pastāv – un tas, ka Krievijā ir neizmantota jauda. Turklāt ir fakts, ka Savienības patēriņš PIP laikā ir zemāks nekā pirms sākotnējās izmeklēšanas. Visbeidzot, pasaules mērogā ir paredzams attiecīgā ražojuma saražotā apjoma pieaugums, jo īpaši Āzijas tirgū. Šie elementi kopā rada pietiekamu pārliecību par to, ka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, pasākumu beigšanas gadījumā imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei atkal nodarītu kaitējumu.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES
   1.   Ievads

               (157)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               (158)

               Tā kā šī izmeklēšana ir spēkā esošo pasākumu pārskatīšana, tā ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu negatīvo ietekmi uz ieinteresētajām personām.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (159)

               Iepriekš 154. apsvērumā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Tāpēc pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varēs saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labu ekonomisko stāvokli. Turpretī, pārtraucot pasākumus, tiktu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja, jo ir pamats uzskatīt, ka Ķīnas un Krievijas izcelsmes imports tiks novirzīts uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, kas izraisītu kaitējuma atkārtošanos.

         3.   Lietotāju intereses

               (160)

               Šajā pārskatīšanā ar Komisiju sadarbojās desmit lietotāji Savienībā (lietuves un tērauda ražotāji). Četras atbildes bija vispārīgas piezīmes, bet tikai sešās bija atbildēti visi anketas jautājumi. Pamatojoties uz šiem datiem, tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma izmaksas vidēji ietekmē aptuveni 1 % no lietotāju kopējām ražošanas izmaksām un nevienam lietotājam, kas sadarbojās, nesasniedz 2 % atzīmi. Tādējādi, lai gan dažiem lietotājiem 2011. gadā un PIP laikā bija zaudējumi, tie nav saistīti ar antidempinga maksājumu pastāvēšanu FeSi importam.

               (161)

               Jāņem vērā, ka Ķīnas un Krievijas tirgus daļa sākotnējās izmeklēšanas laikā bija aptuveni 40 % no Savienības tirgus un ka šīm divām valstīm piemērotie maksājumi ir 15,6 % līdz 31,2 % apmērā. Tāpēc maksājumu beigšanās potenciālo ietekmi varētu aplēst kā izmaksu ietaupījumu, kas vidēji nepārsniedz 0,1 % (aprēķinātas, pamatojoties uz tirgus daļu 40 % apmērā attiecībā uz valstīm, kam piemēro pasākumus, un procentuālo maksājumu vidēji 20 % apmērā). Tādēļ ir maz ticams, ka maksājuma beigšanās varētu ietekmēt lietotāju, kas pēdējos divus attiecīgā perioda gadus ir cietuši zaudējumus, spēju atjaunot rentabilitāti. Turklāt, ņemot vērā ražojuma īpašības un to, ka tirgū ir pieejami vairāki piegādes avoti, lietotāji var viegli mainīt piegādātājus.

         4.   Importētāju intereses

               (162)

               Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Neviens attiecīgā ražojuma importētājs neatbildēja uz atlases anketas jautājumiem, kas bija pievienoti paziņojumam par procedūras sākšanu. Izmeklēšanā konstatēja, ka importētāji var viegli iepirkt ražojumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares un lielākajiem trešo valstu eksportētājiem, kuri ražojumus pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas. Turklāt, tā kā importētāji nepauda ieinteresētību, tika secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā to interesēm.

         5.   Secinājums

               (163)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (164)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas tām tika dots arī laiks, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

               (165)

               No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 noteikti ĶTR un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam.

               (166)

               Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kuri nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kam ieviesta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem.

               (167)

               Komiteja, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, atzinumu nesniedza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

               Valsts

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājuma likme (%)

                  Taric papildu kods

               Ķīnas Tautas Republika

               Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd, Qipanjing Industry Park

               15,6

               A829

               Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa

               29,0

               A830

               Visi pārējie uzņēmumi

               31,2

               A999

               Krievija

               Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

               17,8

               A835

               Visi pārējie uzņēmumi

               22,7

               A999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 9. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 55, 28.2.2008., 6. lpp.

      (3)  OV L 351, 30.12.2009., 1. lpp.

      (4)  OV L 22, 25.1.2012., 1. lpp.

      (5)  OV C 186, 26.6.2012., 8. lpp.

      (6)  OV C 58, 28.2.2013., 15. lpp.

      (7)  Saskaņā ar 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.) par Kopienas Muitas kodeksa īstenošanu personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) kāda persona ir citas personas uzņēmuma valdes loceklis vai administratīvs vadītājs; b) personas ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri (komercsabiedrību biedri); c) personas ir darba devējs un darba ņēmējs; d) kādai personai tieši vai netieši pieder, tā kontrolē vai tur 5 % vai vairāk abu personu nesamaksātās balss akcijas vai daļas; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) abas personas kopā tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu; vai h) personas ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šāda radniecība: i) vīrs un sieva; ii) tēvs vai māte un bērns; iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa; iv) vectēvs vai vecmāmuļa un bērna bērns; v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns; vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla; vii) svainis un svaine. Šajā kontekstā termins “persona” attiecas gan uz fizisku, gan uz juridisku personu.

      (8)  Lieta C-260/84 Minebea Company Limited/Eiropas Kopienu Padome, 37. punkts.

      (9)  Spriedums lietā T-249/06 Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Eiropas Savienības Padome, Krājums 2009, II-00383. lpp. Spriedumu vēlāk apstiprināja Tiesā apelācijas procesā apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P.

      PIELIKUMS
      Regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt iekļautam rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                  1)

                  rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats;

                  2)

                  šāds paziņojums:
                  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) ferosilīcija, kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”
                  Datums un paraksts