title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/94 (2017. gada 19. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam

text:
               20.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/94
   (2017. gada 19. janvāris),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 965/2010 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nātrija glikonāta importam, kura muitas savienības un statistikas (CUS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010), (“nātrija glikonāts”).

               (2)

               Sākotnējie pasākumi bija ad valorem maksājums 53,2 % apmērā, izņemot Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) un Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %).

         1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (3)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija 2015. gada 1. jūlijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (4) 11. panta 2. punktu.

               (4)

               Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji – Jungbunzlauer SA un Roquette Italia S.p.A. – (“pieprasījuma iesniedzēji”).

               (5)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (6)

               Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, 2015. gada 27. oktobrī Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes nātrija glikonāta importu Savienībā. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

         1.4.   Analogā valsts

               (7)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogais tirgus”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē plāno izmantot Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”). Komisija aicināja personas sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Neviena persona piezīmes nesniedza.

               (8)

               Komisija lūdza informāciju par nātrija glikonāta ražotājiem citās potenciālajās analogajās valstīs un sazinājās ar ASV, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Indiju, Japānu, Kanādu, Pakistānu, Serbiju un Šveici, uzaicinot visus zināmos nātrija glikonāta ražotājus šajās valstīs sniegt nepieciešamo informāciju. Viens Kanādas uzņēmums atbildēja, ka nav nātrija glikonāta ražotājs, bet tirgotājs. Tikai viens ASV ražotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un piekrita pārbaudes apmeklējumam.

         1.5.   Ieinteresētās personas

               (9)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras piekrīt piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

               (10)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja paust viedokli par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

         a)
         Atlase

               (11)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu atlasīt ieinteresētās personas.

      ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

               (12)

               Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

               (13)

               Tikai viens ražotājs eksportētājs attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc atlase nebija nepieciešama.

      Importētāju atlase

               (14)

               Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja četrus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (15)

               Divi nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā šo nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

         b)
         Atbildes uz anketas jautājumiem

               (16)

               Komisija nosūtīja anketas diviem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem importētājiem, astoņiem zināmajiem lietotājiem, desmit vairumtirgotājiem, Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš pieteicās atlases procesā, un vienam ražotājam ASV, kas tika uzskatītas par analogo tirgu.

               (17)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem importētājiem, viena lietotāja, pieciem vairumtirgotājiem, Ķīnas ražotāja eksportētāja un ražotāja analogajā tirgū.

         c)
         Pārbaudes apmeklējumi

               (18)

               Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās.

                           Ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Francija, un viens saistītais uzņēmums,

                                       —

                                          Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Itālija.

                           Importētāji:

                                       —

                                          Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Apvienotā Karaliste,

                                       —

                                          Norkem Limited, Knutsford, Apvienotā Karaliste.

                           Ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā:

                                       —

                                          Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (“SKB”), Rizhao City, Shandong Province, ĶTR.

                           Ražotājs analogajā valstī:

                                       —

                                          PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, Amerikas Savienotās Valstis.

         1.6.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (19)

               Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (20)

               Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes sausais nātrija glikonāts, kura muitas savienības un statistikas numurs (CUS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 (“pārskatāmais ražojums” vai “nātrija glikonāts”) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010).

               (21)

               Sauso nātrija glikonātu lielākoties uzmanto celtniecībā par cietēšanas palēninātāju un betona plastifikatoru un citās nozarēs par metālu virsmas apstrādes līdzekli (rūsas, oksīdu noņemšanai un attaukošanai) un pudeļu un rūpniecības iekārtu tīrīšanai. Ražojumu var izmantot pārtikas un farmācijas rūpniecībā.

               (22)

               Attiecīgajam ražojumam ir vairāki veidi, kas definēti anketā ar attiecīgiem ražojuma kontroles numuriem (“RKN”). Attiecībā uz katru RKN ņemta vērā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā tīrība, daļiņu izmērs un iepakojums.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (23)

               Izmeklēšanā tika atklāts, ka sausajam nātrija glikonātam, kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū ASV, kuras tika izraudzītas par analogo valsti, kā skaidrots 60.–62. apsvērumā, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Ķīnā, un sausajam nātrija glikonātam, ko ražo Ķīnā un pārdod Savienībā, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un lietojumi.

               (24)

               Tāpēc Komisija secina, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   3.1.   Ievadpiezīmes

               (25)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

               (26)

               Kā minēts 13. apsvērumā, šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. PIP laikā šis uzņēmums veica visu nātrija glikonāta eksportu no ĶTR uz Savienību. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tās rīcībā ir pietiekama informācija, lai novērtētu eksporta cenu un dempinga starpību PIP laikā (3.2. iedaļa).

               (27)

               Tomēr šis ražotājs eksportētājs pārstāvēja tikai 2 %–7 % no kopējās ražošanas jaudas un tikai 5 %–10 % no kopējās nātrija glikonāta ražošanas ĶTR. Turklāt PIP laikā tā eksports uz trešām valstīm bija tikai 23 %–28 % no kopējā ĶTR eksporta apjoma uz trešām valstīm PIP laikā (konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevar izpaust precīzus datus par vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, īpatsvaru kopējā Ķīnas ražošanas jaudā, kopējā ražošanas apjomā un kopējā eksportā). Tāpēc un ņemot vērā, ka neviens cits ĶTR nātrija glikonāta ražotājs nesadarbojās, Komisija uzskatīja, ka tās rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai pārbaudītu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija nepieciešams izmantoti pieejamos faktus, lai novērtētu importa dinamiku pasākumu atcelšanas gadījumā (3.3. iedaļa).

               (28)

               Ķīnas iestādes tika pienācīgi informētas, ka, ņemot vērā zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, Komisija var piemērot pamatregulas 18. pantu. Par to netika saņemtas piezīmes.

               (29)

               Tādējādi 3.3. iedaļas konstatējumi tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tālab tika izmantota ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegtā informācija, informācija no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija, Eurostat statistika, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu dalībvalstu savāktie dati (“14. panta 6. punkta datubāze”) un internetā publiski pieejamā informācija (6). Ķīnas eksporta statistikas datubāzē nātrija glikonāta kodu struktūra aptver arī citus ražojumus, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana, tāpēc, vadoties pēc datubāzes, nātrija glikonāta apjomu atsevišķi nebija iespējams noteikt. Tāpēc šo informācijas avotu nevarēja izmantot.

         3.2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   3.2.1.   Normālā vērtība

               (30)

               Sākotnējā izmeklēšanā vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas šajā izmeklēšanā sadarbojās (Shandong Kaison Biochemicals jeb SKB), tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”). Tāpēc normālā vērtība šim ražotājam eksportētājam tika balstīta uz ražotāja eksportētāja paša ražošanas un pārdošanas datiem.

               (31)

               Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja PIP laikā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

               (32)

               Pēc tam Komisija noteica iekšzemes tirgū pārdotos ražojuma veidus, kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.

               (33)

               Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdošanas apjoms katram 22. apsvērumā minētajam ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja PIP laikā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no kopējā eksportam uz Savienību pārdotā apjoma. Komisija konstatēja, ka iepakojuma atšķirības dēļ viens ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots, savukārt citu ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

               (34)

               Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu PIP laikā.

               (35)

               Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

                           a)

                           tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

                           b)

                           minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.

               (36)

               Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visu iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjomu vidējā svērtā vērtība PIP laikā.

               (37)

               Normālā vērtība ir katra ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena PIP laikā, ja:

                           a)

                           šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

               (38)

               Analizējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka 18 %–23 % no visas pārdošanas bijusi rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniegusi ražošanas izmaksas. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

               (39)

               Vienam ražojuma veidam, kas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē netika pārdots, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu aprēķināja salikto normālo vērtību.

               (40)

               Saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām PIP laikā pieskaitot:

                           a)

                           vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, radušās, izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē; un

                           b)

                           vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guvis, izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

         3.2.2.   Eksporta cena

               (41)

               Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

         3.2.3.   Salīdzinājums

               (42)

               Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

               (43)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz pakalpojumu, iekraušanas un papildu izmaksām attiecīgajā valstī, transporta izmaksām (iekšzemes un jūras pārvadājumu), apdrošināšanas izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un neatmaksājamo PVN.

         3.2.4.   Dempinga starpība

               (44)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīga ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

               (45)

               Tādējādi konstatētā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, PIP laikā ir 2,6 %. Šīs dempinga starpības apmērs būtu jāaplūko saistībā ar faktu, ka PIP laikā no ĶTR uz Savienības tirgu eksportēja tikai vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram, kā skaidrots 26. un 30. apsvērumā, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER.

         3.3.   Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

               (46)

               Komisija ne vien konstatēja dempingu PIP laikā, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, pieprasījuma dinamika ĶTR, eksports no ĶTR uz citām trešām valstīm, Ķīnas eksporta dempinga starpība citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums.

               (47)

               Kā minēts 27.–29. apsvērumā, sadarbojās tikai viens ĶTR ražotājs. Tāpēc nākamajās iedaļās aprakstītie konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā, kā skaidrots 29. apsvērumā, Komisija izmantoja ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegto informāciju, informāciju no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma, pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju, Eurostat statistiku, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu dalībvalstu savāktos datus (“14. panta 6. punkta datubāzi”) un internetā publiski pieejamo informāciju.

               (48)

               Tiek atgādināts, ka sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā importa apjomi palielinājās par 77 %, kas absolūtā izteiksmē bija palielinājums par 1 774 tonnām (no 2 291 t 2005. gadā līdz 4 095 t sākotnējās izmeklēšanas periodā). Sākotnējās izmeklēšanas perioda beigās pirms pasākumu noteikšanas attiecīgā Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no 12,8 % līdz 24,9 %.

         3.3.1.   Ražošanas jauda, neizmantotā jauda un pieprasījuma dinamika ĶTR

               (49)

               PIP laikā vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ražošanas jauda trīs reizes pārsniedza Savienības patēriņu. Tā jaudas izmantojums bija 75 %–80 %. No tā izriet, ka šā uzņēmuma neizmantotā jauda atbilst vairāk nekā pusei no Savienības patēriņa.

               (50)

               Turklāt, pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju un salīdzinot to ar 29. apsvērumā minēto publiski pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka nātrija glikonātu ražo 40 ražotāji ĶTR, kuru kopējā ražošanas jauda 2014. gadā bija 1 000 000–1 200 000 t, kas, salīdzinājumā ar 2010. gadu, nozīmē pieaugumu par 50 %. 2014. gadā Ķīnas ražotāji, saražodami aptuveni 550 000 t, izmantoja tikai aptuveni pusi no savas jaudas.

               (51)

               Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā aplēstais pieprasījums Ķīnā iekšzemes tirgū 2014. gadā ir 400 000–500 000 t, tātad eksportam pieejama vēl aptuveni 600 000–700 000 t jauda. Patēriņš Savienībā PIP laikā bija 16 000–22 000 t, tātad ĶTR neizmantotā jauda aptuveni 30 reizes pārsniedz nātrija glikonāta patēriņu Savienībā.

               (52)

               Nātrija glikonāta pieprasījumu ĶTR lielā mērā noteic celtniecības nozare. Celtniecības nozarē nātrija glikonātu izmanto betona piedevas ražošanai. Ņemot vērā, ka ĶTR celtniecības nozare varētu augt, nav izslēgts, ka nātrija glikonāta patēriņš Ķīnas iekšzemes tirgū var palielināties. Tomēr neizmantotā ražošanas jauda ĶTR ievērojami pārsniedz Savienības patēriņu, tāpēc, pat ņemot vērā, ka iekšzemes pieprasījums ĶTR varētu pieaugt, neizmantotā jauda joprojām varētu palikt ievērojama un ar lielu eksporta potenciālu uz Savienības tirgu.

         3.3.2.   Eksporta apjoms un cenas uz citām trešām valstīm

               (53)

               Lai analizētu nātrija glikonāta eksportu no Ķīnas uz citām trešām valstīm, 29. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ nebija iespējams izmantot Ķīnas datubāzi.

               (54)

               Pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju, kas tika koriģēta vajadzības gadījumā un salīdzināta ar 29. apsvērumā aprakstīto publiski pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka 2012.–2014. gadā Ķīnas eksporta apjoms uz citām trešām valstīm kopumā palielinājies par aptuveni 45 %, 2014. gadā sasniedzot aptuveni 116 000 t.

               (55)

               Par Ķīnas vidējām eksporta cenām uz citu trešo valstu tirgiem publiski pieejamas informācijas nebija. Vienīgā Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, cenām uz citām valstīm 2012.–2014. gadā bija raksturīga tendence samazināties: no 600–660 EUR/t 2012. gadā līdz 500–550 EUR/t 2014. gadā. PIP laikā vienīgajam Ķīnas ražotājam, kas sadarbojās, eksporta cenas, salīdzinot ar 2014. gadu, palielinājās, nedaudz pārsniedzot 600 EUR/t. Šīs cenas atbilda tām Ķīnas eksporta cenām uz citām trešām valstīm, par kurām datus bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji, izņemot PIP, par kuru pieprasījuma iesniedzēji sniedza informāciju, ka Ķīnas cenas uz citām trešām valstīm turpināja samazināties līdz 539–583 EUR/t līmenim.

         3.3.3.   Dempings citās trešās valstīs

               (56)

               Lai analizētu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, 27. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti.

               (57)

               Par Ķīnas eksporta cenām uz citu trešo valstu tirgiem publiski pieejamas informācijas nebija, taču pieprasījuma iesniedzēji sniedza informāciju, kas liecināja, ka visu pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējās cenas uz citām trešām valstīm atbilda 55. apsvērumā aprakstītajai vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējai eksporta cenai uz citām trešām valstīm.

               (58)

               Lai novērtētu Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga praksi citās trešās valstīs, Komisija veica divus dempinga starpības aprēķinus: vienā tā izmantoja Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējo eksporta cenu uz trešām valstīm, par kuru datus bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji, un otrā tā izmantoja detalizētus datus par eksporta darījumiem, kurus bija sniedzis SKB (vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās) atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem par saviem pieciem lielākajiem eksporta tirgiem kā pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā eksporta atskaites parametru.

               (59)

               Šajā ziņā tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bija vienīgais uzņēmums, kuram tika piešķirts TER. No tā izriet, ka pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju normālā vērtība būtu jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, proti, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”). Tālab bija jāizvēlas analogā valsts.

               (60)

               Kā minēts 8. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās vienīgi ASV ražotājs, kurš iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem un atļāva veikt pārbaudes apmeklējumu.

               (61)

               Komisija konstatēja, ka ASV atbilst piemērotas analogās valsts kritērijiem, jo šajā tirgū pārdotie daudzumi bija pietiekami lieli un tirgū bija ievērojama konkurence starp iekšzemes produkciju un importu no citām valstīm, t. i., ĶTR, Itālijas un Francijas. Turklāt ASV attiecīgajam ražojumam netika piemērots antidempinga maksājums.

               (62)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka ASV ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, un, lai noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, tika izmantota informācija, kas saņemta no vienīgā analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

               (63)

               Pirmajam 58. apsvērumā minētajam dempinga aprēķinam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vienīgā analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, vidējo svērto normālo vērtību ar Ķīnas ražotāja eksportētāja vidējo eksporta cenu, par kuru datus EXW līmenī bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, pakalpojumu un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, neatmaksājamo PVN – šīs summas tika aplēstas, pamatojoties uz ĶTR ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, atbildēm uz anketas jautājumiem.

               (64)

               Tādējādi tika konstatēts, ka Ķīnas eksportam uz citām trešām valstīm bija raksturīgs dempings vairāk nekā 70 % apmērā.

               (65)

               Otram 58. apsvērumā minētajam dempinga aprēķinam, kurā 57. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ izmantoti detalizēti dati par eksporta darījumiem, kurus bija sniedzis SKB atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem par saviem pieciem lielākajiem eksporta tirgiem kā pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā eksporta atskaites parametru, normālā vērtība tika aprēķināta, kā izskaidrots 59.–63. apsvērumā.

               (66)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz piecām lielākajām trešām valstīm.

               (67)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību katram līdzīga ražojuma veidam ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu EXW līmenī uz piecām lielākajām citām trešām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

               (68)

               Korekcijas tika veiktas attiecībā uz pakalpojumiem, iekraušanas un papildu izmaksām attiecīgajā valstī, transporta izmaksām (iekšzemes un jūras pārvadājumu), apdrošināšanas izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un neatmaksājamo PVN.

               (69)

               Tādējādi tika konstatēts, ka Ķīnas eksportam uz citām trešām valstīm bija raksturīgs dempings aptuveni 50 % apmērā.

               (70)

               Turklāt pilnīguma un salīdzinājuma labad dempinga starpība tika aprēķināta arī SKB eksportam uz citu trešo valstu tirgiem, izmantojot tā datus. Tādējādi tika noteikta dempinga starpība aptuveni 8,3 % apmērā.

               (71)

               Tas, ka 64. un 69. apsvērumā minētā dempinga starpība un 45. un 70. apsvērumā minētā dempinga starpība atšķiras, skaidrojams ar to, ka pirmā ir balstīta uz normālās vērtības datiem no analogā tirgus, kā skaidrots 59. apsvērumā, savukārt otrā, kas noteikta vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētajam, kurš sadarbojās, tika balstīta uz normālo vērtību, kas noteiktā tā paša produkcijai, un uz pārdošanas datiem, jo sākotnējā izmeklēšanā, kā skaidrots 30.–40. apsvērumā, tam tika piešķirts TER. Turklāt vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, aprēķinātā dempinga starpība PIP laikā, kas norādīta 45. apsvērumā, attiecas uz eksportu uz Savienības tirgu, kurā dominēja augstākas cenas, savukārt visas pārējās aprēķinātās dempinga starpības attiecas uz eksportu uz citu trešo valstu tirgiem.

               (72)

               Citās trešās valstīs iedibinātā Ķīnas dempinga prakse skaidri norāda, kāda varētu būt Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu prakse Savienībā, ja pasākumi tiktu atcelti.

         3.3.4.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (73)

               Lai novērtētu Savienības tirgus pievilcīgumu un iespējamību, ka eksports no ĶTR varētu tikt novirzīts uz Savienības tirgu tad, ja pasākumi tiktu atcelti, tika analizēts Ķīnas eksports uz citu trešo valstu tirgiem apjoma un cenas ziņā, kā arī cenas Ķīnas iekšzemes tirgū, salīdzinot tās ar vidējām cenām Savienības tirgū.

               (74)

               Ķīnas eksporta apjoms uz citām trešām valstīm 2012.–2014. gadā kopumā palielinājās par aptuveni 45 %, 2014. gadā sasniedzot aptuveni 116 000 t.

               (75)

               Attiecībā uz iekšzemes cenām, kā skaidrots 27.–29. apsvērumā, nebija citas informācijas, tāpēc par atskaites parametru tika izmantotas vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iekšzemes cenas. Salīdzinājums liecina, ka vidējās cenas Savienības tirgū bija par 43 %–55 % augstākas nekā vidējās iekšzemes cenas ĶTR 2014. gadā un par 27 %–35 % augstākas nekā vidējās iekšzemes cenas ĶTR PIP laikā.

               (76)

               Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, tika konstatēts, ka Ķīnas eksporta cenas uz citām trešām valstīm atbilst vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kā jau skaidrots 55. apsvērumā. Vidējās cenas Savienības tirgū 2014. gadā vidēji bija par 25 %–45 % augstākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz citu trešo valstu tirgiem un par 20 %–40 % augstākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz citu trešo valstu tirgiem PIP laikā. Vienīgajam Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās, cenu līmenis uz citām trešām valstīm PIP laikā bija par 20 %–30 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis.

               (77)

               Ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, tad ievērojami augstākā cenu līmeņa dēļ Savienības tirgus būtu pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem.

               (78)

               Ķīnas ražotāju eksportētāju interesi eksportēt uz Savienības tirgu apstiprina arī pastāvīgā SKB klātbūtne Savienības tirgū. Kaut arī tiek piemēroti pasākumi, šis uzņēmums no sākotnējās izmeklēšanas perioda līdz PIP gandrīz divkāršojis eksporta apjomu uz Savienību un palielinājis savu tirgus daļu par aptuveni 50 %.

         3.3.5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (79)

               Ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu un Ķīnas eksportētāju cenu praksi citu trešo valstu tirgos, aplēstā ievērojamā neizmantotā jauda ĶTR varētu tikt izmantota eksportam uz Savienību par dempinga cenām, tāpēc Komisija secina, ka pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā ievērojami palielinātos nātrija glikonāta importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību.

         4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

               (80)

               Savienības ražotāji, kas sadarbojās, proti, Jungbunzlauer SA un Roquette Italia S.p.A., saražoja 100 % no Savienības ražošanas apjoma.

               (81)

               Tādēļ tiek uzskatīts, ka tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               (82)

               Savienības ražošanas nozarē ietilpst tikai divi ražotāji, tāpēc visi rādītāji, kas attiecas uz uzņēmumam specifiskiem sensitīviem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (83)

               Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, kurš iegūts no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz kopējo importa apjomu, kas pieejams no Eurostat, un pārbaudītiem Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, datiem.

               (84)

               Savienības patēriņam bija šāda dinamika:

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Kopējais patēriņš Savienībā (t)

                           13 000 –19 000

                           14 000 –20 000

                           16 000 –22 000

                           16 000 –22 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              109

                              119

                              122

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

               (85)

               Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, kopumā par 22 %.

         4.3.   Imports no attiecīgās valsts

   4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

               (86)

               Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un veica 100 % no kopējā Ķīnas importa PIP laikā.

               (87)

               Importam no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda dinamika:

                  2. tabula

                  Importa apjoms un tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Imports no Ķīnas (t)

                           500–2 500

                           500–2 500

                           500–2 500

                           500–2 500

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              110

                              122

                              109

                           Ķīnas importa tirgus daļa (%)

                           4–16

                           4–16

                           4–16

                           3–15

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              100

                              103

                              89

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

               (88)

               Attiecīgajā periodā Ķīnas importa apjoms kopumā palielinājās par 9 %. Vispirms 2012.–2014. gadā tas palielinājās par 22 %, tad PIP laikā samazinājās par 13 %. Tomēr Ķīnas imports tikai daļēji atbilda Savienības patēriņa pieaugumam, tāpēc Ķīnas importa tirgus daļai bija citāda tendence. Tādējādi 2012.–2013. gadā tas saglabājās stabils, nedaudz palielinājās 2014. gadā (t. i., par 3 %) un no 2014. gada līdz PIP samazinājās par 14 %. Kopumā Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. Tomēr, kā norādīts 78. apsvērumā, vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, spēja divkāršot savu eksporta apjomu uz Savienību un palielināt savu tirgus daļu par 50 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas periodu, un tas notika par dempinga cenām.

         4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

               (89)

               Komisija noteica Ķīnas importa cenu tendences, pamatojoties uz Eurostat datiem.

               (90)

               Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās cenas dinamika:

                  3. tabula

                  Importa cenas (EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Ķīnas importa cenas (EUR/t)

                           680–750

                           600–670

                           600–670

                           670–740

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              89

                              89

                              98

                              Avots: Eurostati

               (91)

               Attiecīgajā periodā vidējās importa cenas kopumā palielinājās par 2 %. Importa cenas 2012.–2013. gadā samazinājās par 11 %, 2014. gada tās palika tajā pašā līmenī un PIP laikā palielinājās par 9 %.

               (92)

               Cenu samazinājumu, ko bija īstenojis ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā, Komisija noteica, salīdzinot:

                           —

                           katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un

                           —

                           atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar antidempinga maksājumiem, muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

               (93)

               Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās cenas PIP laikā. Pat ja neņem vērā antidempinga maksājumus, tas liecina, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā neīstenoja cenu samazinājumu. Tomēr, kaut arī ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica 100 % no Ķīnas importa PIP laikā, tā ražošanas jauda bija tikai 2 %–7 % no Ķīnas kopējās ražošanas jaudas.

         4.4.   Imports no citām trešām valstīm

               (94)

               Importam Savienībā no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti, bija šāda dinamika:

                  4. tabula

                  Citu trešo valstu tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Imports (t)

                           0–300

                           0–500

                           0–400

                           0–300

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              582

                              256

                              132

                           Tirgus daļa (%)

                           0–1

                           1–2

                           0–1

                           0–1

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              543

                              217

                              109

                              Avots: Eurostat.

               (95)

               Importam no trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā bija ne lielāka par 2 %, un PIP laikā tā bija mazāka par 1 %.

         4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

               (96)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Komisija izvērtēja šos rādītājus, pamatojoties uz pārbaudītām Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

         4.5.2.   Kaitējuma rādītāji

   4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (97)

               Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

                  5. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (t)

                           38 000 –58 000

                           33 000 –53 000

                           34 000 –54 000

                           35 000 –55 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                           Ražošanas jauda (t)

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Jaudas izmantojums (%)

                           70–90

                           65–85

                           65–85

                           65–85

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (98)

               Ražošanas apjoms 2012.–2013. gadā samazinājās par 10 %, tad laikā no 2014. gada līdz PIP nedaudz palielinājās. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Šī ražošanas samazināšanās attiecīgajā periodā ir skaidrojama ar eksporta apjomu samazināšanos no 30 % līdz 40 %, ko tikai daļēji kompensēja 6. tabulā norādītais iekšzemes pārdošanas pieaugums.

               (99)

               Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palika nemainīga.

         4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un kaptīvā izmantošana

               (100)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  6. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

                           11 500 –17 500

                           12 500 –18 500

                           14 000 –20 000

                           15 000 –21 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              107

                              118

                              123

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)

                           84–96

                           84–96

                           84–96

                           85–97

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

               (101)

               Savienības ražošanas nozare spēja sekot līdzi Savienības patēriņa pieaugumam, pastāvīgi palielinot pārdošanas apjomu – attiecīgajā periodā tas kopumā palielinājās par 23 %.

               (102)

               Pārdošanas apjomam cieši sekojot Savienības patēriņa tendencei, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2012.–2014. gadā saglabājās nemainīga un PIP laikā palielinājās tikai nedaudz, proti, par 1 %.

               (103)

               Kā redzams nākamajā tabula, visā attiecīgajā periodā kaptīvā izmantošana praktiski bija konstanta, un tā neietekmēja ražošanai un jaudas izmantojumam raksturīgo tendenci.

                  7. tabula

                  Kaptīvā izmantošana

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Kaptīvā izmantošana (t)

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

         4.5.2.3.   Izaugsme

               (104)

               Savienības ražošanas nozares iekšzemes pārdošanas apjoms cieši sekoja iekšzemes patēriņa dinamikai un attiecīgajā periodā palielinājās par 23 %. Tādējādi visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare tirgus daļu saglabāja stabilā līmenī.

         4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

               (105)

               Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  8. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Nodarbināto skaits

                           0–100

                           0–100

                           0–100

                           0–100

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              99

                              101

                              103

                           Ražīgums (t uz nodarbināto)

                           500–1 500

                           500–1 500

                           500–1 500

                           500–1 500

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              91

                              91

                              91

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (106)

               Visā attiecīgajā periodā nodarbināto skaits Savienības ražošanas nozarē saglabājās gandrīz nemainīgs. Ražošanas apjoma samazināšanās un stabilās nodarbinātības dēļ attiecīgajā periodā samazinājās ražīgums.

               (107)

               Izmeklēšana liecina, ka augstā automatizācijas līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozarei nebūtu bijis iespējams samazināt nodarbināto skaitu proporcionāli ražošanas apjoma samazinājumam.

         4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (108)

               Kā minēts 45. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka nātrija glikonāta imports no ĶTR Savienības tirgū turpinājās par dempinga cenām.

               (109)

               Savienības ražošanas nozare spēja izmantot savā labā antidempinga pasākumus un sāka atgūties no iepriekšējā dempinga. Attiecīgajā periodā tā palielināja pārdošanas apjomu par 23 % un tirgus daļu par 1 %. Tomēr atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar uzskatīt par stabilu, jo īpaši ņemot vērā 123. apsvēruma aprakstīto rentabilitātes dinamiku, kas 2012. un 2013. gadā saglabājās negatīva un tikai PIP laikā kļuva pozitīva.

         4.5.2.6.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

               (110)

               Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  9. tabula

                  Pārdošanas cenas Savienībā un vienības ražošanas izmaksas

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

                           740–810

                           730–800

                           700–770

                           700–770

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              99

                              94

                              95

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (111)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saruka par 5 %. 2012.–2014. gadā cenas pastāvīgi saruka un PIP laikā tikai nedaudz palielinājās.

               (112)

               Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  10. tabula

                  Vienības ražošanas izmaksas

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              98

                              86

                              80

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (113)

               Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas saruka par 20 %. Tas ir daļēji tāpēc, ka samazinājās izejvielu cenas, kas sīkāk aprakstīts 114. apsvērumā, un daļēji izmaksu ietaupījuma dēļ, kas izraisīja to, ka kopējās ražošanas izmaksās samazinājās vairāki komponenti, jo īpaši attiecīgajā periodā krasi samazinājās uzturēšanas izmaksas.

               (114)

               Atkarībā no ražošanas procesa integrācijas pakāpes Savienības ražotāji par galveno izejvielu izmantoja vai nu kukurūzu, vai glikozes sīrupu uz kukurūzas bāzes. Šīs izejvielas ir nozīmīgs ražošanas izmaksu komponents, tāpēc, sarūkot to cenai, attiecīgajā periodā ražošanas izmaksas samazinājās par 25 %–35 %. Tāpēc, pieaugot kukurūzas vai glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenai, ražošanas izmaksu palielināšanās dēļ tūlītēji varētu pasliktināties Savienības ražošanas nozares situācija, kas tagad ir uzlabojusies.

               (115)

               Samazinoties ražošanas izmaksām, attiecīgajā periodā tikai mazliet samazinājās vidējās pārdošanas cenas, proti, par 5 %, jo Savienības ražošanas nozare joprojām atguvās no zaudējumiem, kas tai bija radušies iepriekšējos periodos iepriekšējās dempinga prakses dēļ.

         4.5.2.7.   Darbaspēka izmaksas

               (116)

               Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  11. tabula

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              93

                              104

                              107

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (117)

               Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas pieauga par 7 %. Katrā ziņā darbaspēka izmaksas ir tikai neliela daļa no ražošanas izmaksām, tāpēc tās nevar uzskatīt par jēgpilnu Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas rādītāju.

         4.5.2.8.   Krājumi

               (118)

               Savienības ražotāju krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  12. tabula

                  Krājumi

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (t)

                           4 000 –8 000

                           3 000 –7 000

                           1 000 –5 000

                           1 000 –5 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              89

                              47

                              43

                           Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

                           8–16

                           8–16

                           2–11

                           2–10

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              99

                              51

                              46

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (119)

               Attiecīgajā periodā krājumu apjoms kopumā samazinājās par 54 %.

               (120)

               Tika konstatēts, ka PIP laikā krājumu apjoms bijis normāls.

         4.5.2.9.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (121)

               Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  13. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           – 20 līdz 0

                           – 15 līdz + 5

                           – 10 līdz + 10

                           – 5 līdz + 15

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              101

                              111

                              118

                           Naudas plūsma (EUR)

                           – 3 400 000  līdz – 1 400 000

                           – 1 600 000  līdz + 400 000

                           700 000  līdz 2 700 000

                           1 200 000  līdz 3 200 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              182

                              284

                              309

                           Ieguldījumi (EUR)

                           300 000  līdz 1 000 000

                           100 000  līdz 800 000

                           100 000  līdz 700 000

                           0 līdz 600 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              66

                              56

                              35

                           Ienākums no ieguldījumiem (%)

                           – 20 līdz 0

                           – 20 līdz 0

                           – 10 līdz + 10

                           0 līdz 20

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              99

                              111

                              122

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (122)

               Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

               (123)

               Attiecīgā perioda pirmajos divos gados Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem un 2014. gadā tikai gandrīz sasniedza peļņas un zaudējumu slieksni. Tikai PIP laikā tās rentabilitāte beidzot bija tuva sākotnējā izmeklēšanā izmantotās mērķa peļņas līmenim, taču to nesasniedza. Nepieciešams uzsvērt, ka šā vēlīnā uzlabojuma cēlonis ir ražošanas izmaksu samazināšanās, ko lielā mērā izraisījusi labvēlīga kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenu dinamika, kas skaidrota 114. apsvērumā. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, nesen panāktā rentabilitāte tiktu uzreiz pavērsta pretējā virzienā.

               (124)

               Naudas plūsma, kas ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, bija negatīva pirmajos divos gados un kļuva pozitīva tikai attiecīgā perioda otrajā pusē.

               (125)

               Naudas plūsmas uzlabošanās tomēr daļēji notika uz ieguldījumu rēķina, kuri attiecīgajā periodā samazinājās par 65 % un bija gandrīz nenozīmīgi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma ražošanai izmantoto pamatlīdzekļu bruto vērtību. Naudas plūsmas uzlabošanās bija arī rentabilitātes uzlabošanās rezultāts, kura, kā aprakstīts 123. apsvērumā, lielā mērā skaidrojama ar labvēlīgo kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenas dinamiku. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, naudas plūsmas situācijas uzlabojums tiktu uzreiz pavērsts pretējā virzienā.

               (126)

               Jānorāda arī, ka zemais ieguldījumu un uzturēšanas izmaksu līmenis (sk. 113. apsvērumu), kaut arī uz laiku ir uzlabojis naudas plūsmu un rentabilitāti, ilgtermiņā nav ilgtspējīgs, jo tādā situācijā varētu nolietoties ražošanas iekārtas. Galu galā tas varētu ietekmēt ražošanas izmaksas un ražošanas procesa efektivitāti. Katrā ziņā ir nepieciešami ieguldījumi, un uzturēšanas izmaksas var atlikt uz vēlāku laiku, taču rēķinoties ar to, ka vēlāk tas negatīvi ietekmēs naudas plūsmu un rentabilitāti.

               (127)

               Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgā perioda pirmajos divos gados tas bija negatīvs un tikai PIP laikā uzlabojās. Ienākums no ieguldījumiem un rentabilitāte ir ļoti cieši savstarpēji saistīti kaitējuma rādītāji, tāpēc ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās bija tiešs rentabilitātes uzlabošanās rezultāts. Tāpēc ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās lielā mērā skaidrojama ar labvēlīgu kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenu dinamiku, kas aprakstīta 123. apsvērumā. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, nesenā ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās tiktu uzreiz pavērsta pretējā virzienā.

               (128)

               Savienības ražošana nozare turpināja iepludināt svaigu kapitālu nātrija glikonāta ražošanā, nepārsniedzot nepieciešamo minimumu, tā ka ieguldījumi bija tik zemā līmenī, ka to summa bija gandrīz nenozīmīga, kā skaidrots 125. un 126. apsvērumā. Tāpēc nav iespējams analizēt spēju piesaistīt kapitālu.

         4.5.3.   Secinājums par kaitējumu

               (129)

               Attiecīgajā periodā pārdošanas apjomam un tirgus daļai bija pozitīva dinamika, jo Savienības ražošanas nozare spēja sekot līdzi patēriņa pieaugumam. Tomēr attiecīgajā periodā tas neliedza samazināties ražošanai un jaudas izmantojumam.

               (130)

               Kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājiem (rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem), attiecīgā perioda pirmajos trīs gados bija negatīvi vai labākajā gadījumā tuvi nullei un tikai PIP laikā kļuva pozitīvi, izņemot naudas plūsmu, kas kļuva pozitīva jau 2014. gadā.

               (131)

               Rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem pozitīvo dinamiku tomēr nevar uzskatīt par stabilu, jo tā īstenojusies tikai attiecīgā perioda beigās (naudas plūsmai) un PIP laikā (rentabilitātei un ienākumam no ieguldījumiem). Turklāt tas, ka PIP laika visi trīs rādītāji bija pozitīvi, lielā mērā skaidrojams ar to, ka samazinājās galveno izejvielu (kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes) izmaksas, kas pakļautas 123., 125. un 127. apsvērumā skaidrotajām svārstībām, un ar to, ka tika gūti ietaupījumi uz kapitāla ieguldījumu un uzturēšanas izmaksu rēķina, kas ilgtermiņā nav noturīgs risinājums (sk. 126. apsvērumu). Turklāt rentabilitāte PIP laikā joprojām bija zemāka par mērķa peļņu, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

               (132)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozare sākusi atgūties no iepriekšējā dempinga un ka PIP laikā tā nav cietusi no būtiska kaitējuma pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr izmeklēšana liecina arī, ka Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji nebija pietiekami, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju.

         4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

               (133)

               Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika ņemti vērā vairāki faktori, proti, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta apjoms uz citiem trešo valstu tirgiem, Ķīnas eksporta cenas uz citiem trešo valstu tirgiem, Ķīnas iekšzemes cenas un Savienības tirgus pievilcīgums un sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi.

               (134)

               Kā konstatēts 51. apsvērumā, PIP laikā Ķīnas neizmantotā jauda bija 600 000–700 000 t, kas aptuveni 30 reizes pārsniedz patēriņu Savienībā, kas bija 16 000–22 000 t. Kā norādīts 52. apsvērumā, pat ja daļu no neizmantotās jaudas izmantotu, lai apmierinātu iespējamu lielāku pieprasījumu ĶTR vai citās trešās valstīs, ļoti liela neizmantotā jauda joprojām būtu pieejama, lai ražotu eksportam uz Savienību.

               (135)

               Kā aprakstīts 54. apsvērumā, ievērojamie eksporta apjomi no Ķīnas uz citām trešām valstīm pieauga. Eksports uz citām trešām valstīm 2012.–2014. gadā palielinājās par 45 % un 2014. gadā sasniedza aptuveni 116 000 t. Šis apjoms vien vairāk nekā sešas reizes pārsniedz Savienības patēriņu tajā pašā laikā.

               (136)

               Kā izklāstīts 76. apsvērumā, tika konstatēts, ka PIP laikā vidējā Ķīnas eksporta cena uz citām trešām valstīm bija par 20 %–40 % zemāka nekā vidējā Savienības ražošanas nozares cena. Kā konstatēts 64. un 69. apsvērumā, atkarībā no izmantotās metodes, dempinga starpības eksportam uz citu trešo valstu tirgiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārsniedza 70 % vai bija vismaz aptuveni 50 %. Izvērtējot vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, datus, dempinga starpība, kā skaidrots 70. apsvērumā, bija 8,3 %.

               (137)

               Kā minēts 75. un 76. apsvērumā, tika konstatēts, ka vidējā cena Savienības tirgū bija par 27 %–35 % augstāka nekā vidējā iekšzemes cena ĶTR un par 20 %–40 % augstāka nekā vidējā Ķīnas eksporta cena uz citu trešo valstu tirgiem PIP laikā. Vienīgajam Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās, cenu līmenis uz citām trešām valstīm PIP laikā bija par 20 %–30 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis.

               (138)

               Pamatojoties uz to, var secināt, ka gan salīdzinājumā ar Ķīnas iekšzemes tirgu, gan trešo valstu tirgiem Savienības tirgus ir ļoti pievilcīgs cenu ziņā. Savienības tirgus pievilcīgumu apstiprina SKB klātbūtnes palielināšanās – uzņēmums divkāršojis eksporta apjomu un palielinājis tirgus daļu par 50 %, ka noteikts 78. apsvērumā.

               (139)

               Tāpēc, ja pasākumus atceltu, iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji atsāktu vai sāktu eksportēt uz Savienību ievērojamus daudzumus par dempinga cenām, iespējams, par ievērojami zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozarei (par 20 %–40 %, spriežot pēc cenu prakses, kas citās trešās valstīs novērota citiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās). Tik tiešām iespējams, ka cenu prakse būtu tāda pati, kāda novērota citās trešās valstīs, vai līdzīga tai, jo tādējādi Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu (at)gūt tirgus daļu Savienības tirgū. Konkrēti nātrija glikonāts ir patēriņa produkts, kuram cena ir lielā mērā ļoti svarīgs un izšķirīgs faktors.

               (140)

               Lai novērtētu, kā pasākumu atcelšanas gadījumā, Savienības tirgū pieaugot zemu cenu importam no Ķīnas, tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozares situācija, tika analizētas norises sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā. Tika konstatēts, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā Ķīnas importa pārdošanas cenas bija par 13 %–29 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā importa apjoms no Ķīnas palielinājās par 77 %, kas absolūtā izteiksmē bija palielinājums par 1 774 t (no 2 291 t 2005. gadā līdz 4 095 t sākotnējās izmeklēšanas periodā). Šis palielinājums tika uzskatīts par būtisku, un tas izraisīja Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos par 80 %, kā arī tās pārdošanas apjoma samazināšanos par 20 %. Tādējādi sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, kas Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu.

               (141)

               Iespējams scenārijs, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgū ieplūstu ievērojami importa apjomi no Ķīnas par zemām dempinga cenām un Savienība varētu reaģēt līdzīgā veidā, kā novērots sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc, palielinoties importa apjomiem no Ķīnas par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, būtu līdzīga ietekme, kāda novērota sākotnējā izmeklēšanā. Jo īpaši, ņemot vērā, ka šā ražojuma tirgus ir cenu ziņā ļoti jutīgs un ka citu trešo valstu tirgos ir ievērojami zemākas cenas, ir iespējams, ka Savienība būs spiesta samazināt pārdošanas apjomus un ražošanas apjomu un pazemināt cenas, kas negatīvi ietekmēs rentabilitāti. Faktiski šā ražojuma jutīgums cenu ziņā pastiprinātu ietekmi, ko Savienības tirgū varētu radīt cenu spiediens. Tādējādi uzlabošanās, ko Savienības ražošanas nozare pieredzēja tikai PIP laikā, tiktu neitralizēta un Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija varētu nopietni pasliktināties.

               (142)

               Par to, kā pasākumu atcelšanas gadījumā, pieaugot zemu cenu importam no Ķīnas, tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozare, liecina arī Savienības ražošanas nozares situācija, ar kuru saskaras tās eksports uz citām trešām valstīm. Šajās valstīs, kurās nav spēkā antidempinga pasākumi un kurās konstatēts Ķīnas imports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares eksporta apjomi samazinājušies par 30 %–40 %.

               (143)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv liela iespējamība, ka kaitējums atkārtotos.

         5.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (144)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai antidempinga pasākumu noteikšana ĶTR izcelsmes nātrija glikonāta importam, spriežot pēc šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem, būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, izvērtējot visu iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un vairumtirgotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

         5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (145)

               Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2010. gadā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija uzlabojās.

               (146)

               Kā izklāstīts 131. un 132. apsvērumā, izmeklēšana tomēr liecina, ka Savienības ražošanas nozare vēl aizvien ir nestabila.

               (147)

               Tādējādi, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums varētu atkārtoties, jo Savienības ražošanas nozare zaudētu pircējus un saskartos ar lejupvērstu cenu spiedienu, kas nāktu par labu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri varētu palielināt importa apjomus par zemām dempinga cenām. Kā aprakstīts 142. apsvērumā, līdzīga situācija ir novērota citās trešās valstīs.

               (148)

               Taču pasākumu saglabāšana ļaus Savienības ražošanas nozarei turpināt atgūšanos no iepriekšējā dempinga un nostiprināt stāvokli.

         5.2.   Nesaistīto importētāju intereses

               (149)

               Procedūras sakumā tika sākta saziņa ar četriem zināmajiem importētājiem. Divi atbildēja uz anketas jautājumiem. PIP laikā to īpatsvars Ķīnas importā bija 30 %–50 %, un tie neatbalstīja pasākumus.

               (150)

               Tika konstatēts, ka nātrija glikonāta īpatsvars to apgrozījumā ir mazāks par 5 %. Turklāt abi importētāji kopumā darbojās rentabli, arī to darbība, kas saistīta ar nātrija glikonātu, bija rentabla.

               (151)

               Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākumu turpināšanai būs ierobežota ietekme uz importētājiem, ja tāda vispār būs.

         5.3.   Lietotāju intereses

               (152)

               Anketas tika nosūtītas astoņiem zināmajiem lietotājiem. Atbildēja tikai viens lietotājs, kurš neatbalstīja pasākumus.

               (153)

               PIP laikā lietotājs, kurš sadarbojās, neimportēja no ĶTR, jo ieguva nātrija glikonātu tikai no viena Savienības ražotāja. Šim lietotājam nātrija glikonāts nosaka mazāk nekā 5 % no nātrija glikonātu saturošu gatavo izstrādājumu ražošanas izmaksām. Turklāt PIP laikā ar nātrija glikonātu saistītā darbība tā kopējā apgrozījumā veido mazāk nekā 20 %. Tika konstatēts, ka šis lietotājs kopumā darbojies rentabli. Pamatojoties uz to, ka nātrija glikonāta cenu svārstības tā ražošanas izmaksas var ietekmēt ierobežotā mērā, gaidāms, ka ietekme uz šo lietotāju būs ierobežota, ja tāda vispār būs.

               (154)

               Ņemot vērā secinājumu par lietotāju, kurš sadarbojās, un to, ka lietotāju sadarbības līmenis bija zems, Komisija secina, ka pasākumu turpināšanas gadījumā ietekme uz lietotājiem būs ierobežota, ja tāda vispār būs.

         5.4.   Vairumtirgotāju intereses

               (155)

               Pieteicās pieci vairumtirgotāji un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Trīs atbalstīja pasākumus, savukārt divi nepauda nostāju. Visi pieci vairumtirgotāji pirka nātrija glikonātu no Savienības ražotāja un no Ķīnas attiecīgo ražojumu neimportēja. Attiecīgajā periodā ar nātrija glikonātu saistītā darbība visu uzņēmumu kopējā apgrozījumā bija nenozīmīga.

               (156)

               Tādējādi Komisija secina, ka pasākumu turpināšanai varētu būt maza ietekme uz vairumtirgotājiem, ja tāda vispār būtu.

         5.5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (157)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes nātrijam glikonātam noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

         6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   6.1.   Pasākumi

               (158)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā antidempinga pasākumus. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Pēc informācijas izpaušanas neviena persona piezīmes neiesniedza.

               (159)

               No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 377/2010 (7) noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes nātrija glikonātam.

         6.2.   Īpašā uzraudzība

               (160)

               Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu.

               (161)

               Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

               (162)

               Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaugtu eksporta apjomi uzņēmumiem, kuriem tiek piemērotas zemākas individuālās maksājumu likmes, tad varētu uzskatīt, ka šāds importa apjoma pieaugums liecina, ka 13. panta 1. punkta nozīmē notikušas tirdzniecības modeļa pārmaiņas, kuru cēlonis ir pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.

               (163)

               Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam, kura muitas savienības un statistikas (CUS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas.

               Uzņēmums

               Galīgais antidempinga maksājums (%)

                  Taric papildu kods

               Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

               5,6

               A972

               Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

               27,1

               A973

               Visi pārējie uzņēmumi

               53,2

               A999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais nātrija glikonāts (apjoms), uz kuru attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.
   4.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 19. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Padomes 2010. gada 25. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 965/2010, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam (OV L 282, 28.10.2010., 24. lpp.).

      (3)  OV C 47, 10.2.2015., 3. lpp.

      (4)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.). Regula kodificēta ar pamatregulu.

      (5)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam (OV C 355, 27.10.2015., 18. lpp.).

      (6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

      (7)  Komisijas 2010. gada 3. maija Regula (ES) Nr. 377/2010, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam (OV L 111, 4.5.2010., 5. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1138/2014 ( 2014. gada 27. oktobris ) par atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs Adisseo France S.A.S. )  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               28.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 307/30

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1138/2014
   (2014. gada 27. oktobris)
   par atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs Adisseo France S.A.S.)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (2)

               Minētais pieteikums attiecas uz atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu sivēnmātēm, klasificējot to piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

               (3)

               No Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu desmit gadus atļāva lietot mājputniem, atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 290/2014 (2).

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2014. gada 20. maija atzinumā (3) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtās endo-1,4-beta-ksilanāzes EC 3.2.1.8 un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes EC 3.2.1.6 preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

               (5)

               Iestāde arī noteica, ka metaanalīzes rezultāti liecina, ka sivēnmātes uztura papildināšana ar piedevu ieteiktajā devā rada sivēnmātei statistiski ievērojami zemāku ķermeņa svara zudumu laktācijas periodā, neietekmējot citus izvērtētos parametrus. Tā kā zemais svara samazināšanas līmenis, kuru iestāde apšaubīja sakarā ar bioloģiskās/fizioloģiskās sakarības trūkumu, tika atzīts par nozīmīgu zootehnisko parametru, tika uzskatīts, ka veiktie in vivo pētījumi atbilst nosacījumiem, lai pierādītu to iedarbīgumu uz sivēnmātēm laktācijas periodā.

               (6)

               No Talaromyces versatilis sp. nov. (IMI CC 378536) iegūtās endo-1,4-beta-ksilanāzes EC 3.2.1.8 un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes EC 3.2.1.6 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Atļauja
   Pielikumā aprakstīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 27. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 21. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 290/2014, ar ko atļauj lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. (IMI CC 378536) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu mājputniem, atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 943/2005, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 322/2009 (atļaujas turētājs Adisseo France S.A.S.) (OV L 87, 22.3.2014., 84. lpp.).

      (3)  EFSA Journal, 2014; 12(6):3722.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  Aktīvās vienības/kg kompleksās barības ar 12 % mitruma saturu

                     Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

                  4a1604i

                  Adisseo France S.A.S.

                  Endo-1,3(4)-beta-glikanāze
                  EC 3.2.1.6
                  Endo-1,4-beta-ksilanāze
                  EC 3.2.1.8

                     Piedevas sastāvs

                  No Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparāts ar šādu minimālo aktivitāti:

                              —

                              cietā veidā: endo-1,3(4)-beta-glikanāze 30 000 VU/g (1) un endo-1,4-beta-ksilanāze 22 000 VU/g,

                              —

                              šķidrā veidā: endo-1,3(4)-beta-glikanāze ar aktivitāti 7 500 VU/ml un endo-1,4-beta-ksilanāze ar aktivitāti 5 500 VU/ml.

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  No Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze un endo-1,3(4)-beta-glikanāze.

                     Analītiskā metode
                      (2)

                  Endo-1,3(4)-beta-glikanāzes aktivitātes kvantificēšanai:

                              —

                              viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, ko radījusi endo-1,3(4)-beta-glikanāzes iedarbība uz glikānu saturošu substrātu (miežu betaglikānu) pie pH = 5,5 un 30 °C temperatūrā.

                        Endo-1,4-beta-ksilanāzes aktivitātes kvantificēšanai:

                              —

                              viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, ko radījusi endo-1,4-beta-ksilanāzes iedarbība uz ksilānu saturošu substrātu (kviešu arabinoksilānu).

                  Sivēnmātes

                  —

                  endo-1,3(4)-beta-glikanāze 1 500 VU
                  endo-1,4-beta-ksilanāze 1 100 VU

                  —

                              1.

                              Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

                              2.

                              Izmantošanai sivēnmātēm sākot no vienas nedēļas pirms atnešanās un beidzot ar visu laktācijas periodu.

                              3.

                              Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2024. gada 17. novembris

         (1)  1 VU (viskozimetriskā vienība) ir fermenta daudzums, kas hidrolizē substrātu (attiecīgi miežu betaglikānu un kviešu arabinoksilānu), samazinot šķīduma viskozitāti, kā rezultātā relatīvā plūstamība mainās par 1 (bezdimensiālo vienību)/minūtē 30 °C temperatūrā pie pH 5,5.

         (2)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.