title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1198 (2019. gada 12. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam

text:
                  15.7.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 189/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1198
         (2019. gada 12. jūlijs),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013 (2) Padome 2013. gada maijā noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “ĶTR”) izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam. Pašlaik ir spēkā individuālie antidempinga maksājumi 13,1 %–26,1 % apmērā. Visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tiek piemērots 17,9 % maksājums un visiem pārējiem uzņēmumiem — atlikušais maksājums 36,1 % (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

               1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                     (2)

                     Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par sākotnējo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Eiropas Galda un greznumpiederumu federācija (FEPF jeb “pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 28 % no kopējā Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas apjoma 2017. gadā, pieprasīja sākt termiņbeigu pārskatīšanu. Tā apgalvo, ka, beidzoties sākotnējo pasākumu termiņam, varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

                     (3)

                     Komisija 2018. gada 15. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulas (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (5) (“pamatregula”), 11. panta 2. punktu sāk piemērojamo sākotnējo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu.

               1.3.   Izmeklēšana

         1.3.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (4)

                     Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 2018. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               1.3.2.   Ieinteresētās personas

                     (5)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Konkrēti, tā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja šādas personas: pieprasījuma iesniedzēju, zināmos ražotājus Savienībā un to attiecīgās apvienības, zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā, zināmos nesaistītos importētājus Savienībā un ĶTR iestādes.

                     (6)

                     Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                     (7)

                     Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību un kurus pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, lūdza Komisiju saglabāt to nosaukumu konfidencialitāti, lai izvairītos no iespējama riska, ka Ķīnas vietējās iestādes un/vai privātā sektora dalībnieki Ķīnas Tautas Republikā varētu veikt pretpasākumus. Tie apgalvo, ka sūdzības iesniedzēju identitātes atklāšana varētu negatīvi ietekmēt viņu darījumdarbību un attiecības ar citiem Ķīnas uzņēmumiem, ar kuriem tiem ir ciešas saiknes.

                     (8)

                     Komisija novērtēja šos pieprasījumus un sniegtos apstiprinošos pierādījumus. Tā secināja, ka tik tiešām pastāv ievērojams pretpasākumu risks. Uz šā pamata tā noteica, ka sūdzības iesniedzēju ražotāju nosaukumi ir konfidenciāli (6).

               1.3.3.   Atlase

                     (9)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               1.3.3.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (10)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Pirms procedūras sākšanas 25 Savienības ražotāji iesniedza izlases veidošanai nepieciešamo informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski izveidoja izlasi no četriem ražotājiem, kuri tika atzīti par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozarei (7). Atlase tika veikta, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražotāju ražošanas apjomu, lielumu, ģeogrāfisko atrašanās vietu Savienībā un ražojuma segmentu. Četri Savienības ražotāji aptvēra visus galvenos ražojuma veidus, un tie atradās četrās dalībvalstīs. No šiem ražotājiem divi bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU (8)). Provizoriskā izlase aptvēra vairāk nekā 10 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma 2017. gadā.

                     (11)

                     Pēc provizoriskās izlases izveides viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem informēja Komisiju, ka tas ir kļūdaini pieskaitīts pie MVU, lai gan patiesībā tāds nav. Lai saglabātu izlases reprezentativitāti, Komisija grozīja provizorisko izlasi, lai iekļautu tajā vēl vienu MVU (9). Rezultātā galīgajā izlasē tika iekļauti pieci Savienības ražotāji (no tiem divi MVU), kuri aptver visus galvenos ražojuma veidus un atrodas piecās dalībvalstīs (10). Šī izlase aptvēra vairāk nekā 10 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma 2017. gadā.

                     (12)

                     Ķīnas Vieglās rūpniecības un daiļamatniecības ražojumu eksporta un importa tirdzniecības palāta (CCCLA) izteica piezīmes par izlasē iekļauto uzņēmumu mazo reprezentativitāti (vairāk nekā 10 %) salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu (vairāk nekā 20 %). Tomēr, ņemot vērā keramikas galda piederumu ražošanas nozares sadrumstalotību un nepieciešamību iekļaut gan lielus, gan mazus uzņēmumus, kas ražo dažādus ražojuma veidus dažādās dalībvalstīs, Komisija izlasē iekļāva lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā iespējams pienācīgi izmeklēt.

               1.3.3.2.   Importētāju atlase

                     (13)

                     Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisijai pieteicās piecpadsmit importētāji, no kuriem divpadsmit sniedza prasīto informāciju. Ņemot vērā atbilžu skaitu, Komisija nolēma, ka izmeklēs mazāk importētāju, un izveidoja izlasi. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu atlasīja divus uzņēmumus, kam ir lielākais reprezentatīvais pārskatāmā ražojuma importa un pārdošanas apjoms Savienībā, kuru atvēlētajā laikā iespējams pienācīgi izmeklēt (11). Skaitliskie rādītāji, kas paziņoti izlases izveides posmā, liecina, ka izlasē iekļautie uzņēmumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importējuši 2–5 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma.

               1.3.3.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

                     (14)

                     Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt tā lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                     (15)

                     Piecsimt trīsdesmit četri (534) Ķīnas ražotāji eksportētāji / ražotāju eksportētāju grupas iesniedza atlases veidlapas un piekrita, ka tos/tās iekļauj izlasē. Šie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja ap 82 %–76 % no Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu pārdošanas apjoma un vērtības Savienībā. Pēc tam, kad bija izanalizēta informācija, ko bija snieguši Ķīnas ražotāji eksportētāji, Komisija nolēma izmeklēt samērīgu skaitu ražotāju eksportētāju, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izmantojot izlasi. Pamatojoties uz lielāko pārdošanas apjomu uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija 2018. gada 29. jūnijā (paziņojums par lietu Nr. t18.007505) izveidoja izlasi no trijām ražotāju eksportētāju grupām. Eurostat dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā trīs izlasē iekļautās grupas aptvēra apmēram 8,8 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību (12).

                     (16)

                        CCCLA izteica piezīmes par izlasē iekļauto uzņēmumu zemo reprezentativitāti salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu (gandrīz 20 %). Tomēr, ņemot vērā keramikas galda piederumu ražošanas nozares sadrumstalotību, Komisija uzskatīja, ka, izlasē iekļaujot trīs pēc to deklarētajiem eksporta pārdošanas apjomiem uz Savienību lielākās grupas, iegūstams lielākais reprezentatīvais eksporta apjoms, ko atvēlētajā laikā iespējams pienācīgi izmeklēt.

                     (17)

                     Viena no izlasē iekļautajām grupām (13)2018. gada 25. jūlijā informēja Komisijas dienestus, ka ir nolēmusi atsaukt sadarbību, un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc tam saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu Komisija nolēma izveidot jaunu izlasi, pievienojot vēl vienu grupu — pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ceturto lielāko Savienībā veiktās pārdošanas apjoma ziņā (14).

               1.3.4.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

                     (18)

                     Komisija nosūtīja anketas trijām izlasē iekļautām Ķīnas ražotāju eksportētāju grupām un ĶTR valdībai (“ĶV”), pieciem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un diviem izlasē iekļautiem nesaistītajiem importētājiem. Divas Ķīnas ražotāju eksportētāju grupas, četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji un divi izlasē iekļautie importētāji sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (19)

                     Viens mazs Savienības ražotājs informēja Komisiju, ka nevarēs sniegt jēgpilnas atbildes uz anketas jautājumiem un attiecīgi atsauca sadarbību. Procedūrai esot jau vēlīnā posmā, izlasē iekļauto uzņēmumu nebija iespējams aizstāt. Sadarbības atsaukums ietekmēja izlases reprezentativitāti, jo tā tika samazināta līdz trijiem lieliem ražotājiem un vienam MVU, nevis diviem MVU. Tomēr grozītā izlase joprojām pārstāv vairāk nekā 10 % no aplēstā kopējā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma 2017. gadā, ieskaitot visus attiecīgos ražojuma segmentus (porcelāns, akmensmasas un fajanss), lielus uzņēmumus un MVU, kā arī saglabā reprezentatīvu ģeogrāfisko izkliedi (četras dalībvalstis (15)).

                     (20)

                     Viena izlasē iekļauta Ķīnas ražotāju eksportētāju grupa sniedza ļoti nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, neatbildēdama nemaz uz sadaļām par iekšzemes pārdošanas apjomiem un izmaksām, tādējādi Komisija nevarēja iegūt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai. Tāpēc Komisija informēja šo grupu, ciktāl tas attiecas uz šo grupu, ka tā var pamatot savus konstatējumus ar pieejamajiem faktiem, kā paredzēts pamatregulas 18. pantā (16).

                     (21)

                     Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās.

                                 (a)

                                 Ražotāji eksportētāji Ķīnā

                                             —

                                                Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un to saistītie tirdzniecības uzņēmumi (“Hunan Hualian grupa”) Hunaņas (Hunan) province, Ķīna

                                             —

                                                Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd un Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd (“Songfa gupa”) Guandunas (Guangdong) province, Ķīna

                                 (b)

                                 Ražotāji Savienībā

                                             —

                                             Četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

                                 (c)

                                 Nesaistītie importētāji

                                             —

                                                Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bāddriburga (Bad Driburg), Vācija

                                             —

                                                Ritzenhoff AG, Marsberga (Marsberg), Vācija

               1.3.5.   Pieprasījums ievērot konfidencialitāti

                     (22)

                     Līdzīgi kā 7. apsvērumā minētajā pieprasījumā, ko sūdzības iesniedzēji Savienības ražotāji iesniedza procedūras sākumposmā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji, baidīdamies, ka pircēji vai konkurenti, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, varētu veikt pretpasākumus, pieprasīja, lai saskaņā ar pamatregulas 19. panta 1. punktu tiktu saglabāta to identitātes konfidencialitāte. Katru konfidencialitātes pieprasījumu Komisija izvērtēja atsevišķi. Tā konstatēja, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka visos gadījumos patiešām ir ievērojama pretpasākumu iespējamība, un piekrita, ka šo uzņēmumu nosaukumus nevajadzētu izpaust (17). Turklāt Komisija uzskatīja, ka nav lietderīgi izpaust piecas dalībvalstis, kurās atrodas izlasē iekļautie uzņēmumi, jo tādējādi neizbēgami tiktu izpausta attiecīgo uzņēmumu identitāte.

                     (23)

                     Gan pirms, gan pēc informācijas galīgās izpaušanas CCCLA apgalvoja, ka, neizpaužot izlasē iekļauto Savienības ražotāju identitāti, tiek nopietni pārkāptas pārējo ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību. Pirmkārt, tā apgalvoja, ka nav sniegta informācija par Savienības ražotāju saiknēm ar Ķīnas uzņēmumiem tajā pašā nozarē. Tomēr par lietu sniegtajā paziņojumā, kurā ir novērtēti Savienības ražotāju sniegtie pierādījumi, Komisija ir norādījusi, ka, izpaužot Savienības ražotāju identitāti, varētu tikt kompromitētas to līdzšinējās saiknes ar Ķīnas uzņēmumiem (18). Otrkārt, CCCLA kritizēja to, ka anonimitāte liegtu tai sniegt jēgpilnas piezīmes par izlases reprezentativitāti, noteikt, vai izlasē iekļautais uzņēmums ražo ražojumus ar zīmolu vai bez tā, un pārbaudīt, vai Komisijas konstatējumi par kaitējumu ir pareizi.

                     (24)

                     Saskaņā ar Tiesas judikatūru vajadzības gadījumā tiesību uz aizstāvību aizsardzība jāsamēro ar konfidencialitātes principu, kas ir konkrēti noteikts pamatregulas 19. pantā (19). Lai gan šī samērošana ļauj saņemt šādas informācijas nekonfidenciālus kopsavilkumus (piemēram, diapazonu un/vai indeksētus informācijas elementus), ja šāda informācija neatklāj komercnoslēpumus, tiesības uz aizstāvību nav absolūtas.

                     (25)

                     Piemērojot šo principu, Komisija visā pašreizējā izmeklēšanā ir nodrošinājusi, lai visus attiecīgos jautājumus varētu pārbaudīt un aplūkot lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām. Šie lietas materiāli ietver paziņojumus par izlases izveidi un tās reprezentativitāti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegto pieejamo informāciju, ieskaitot diapazonus un/vai indeksētu informāciju, un citu attiecīgu saziņu ar šiem uzņēmumiem un to pārstāvjiem, piemēram, par dažādo izlasē iekļauto uzņēmumu ražoto zīmola ražojumu procentuālo daļu. Izvēloties izlasē iekļautos uzņēmumus vai izdarot Komisijas konstatējumus par kaitējumu, tika izmantota tikai tā informācija, kas, iekļauta lietas pieejamajos materiālos, tika izpausta ieinteresētajām personām. Tādējādi šo uzņēmumu nosaukumu izpaušana nebūtu sniegusi ieinteresētajām personām papildu informāciju, kura būtu bijusi noderīga, lai pārbaudītu Komisijas konstatējumu pareizību. Tāpēc Komisija uzskata, ka informācija, kas sniegta dokumentos, kuri darīti pieejami ieinteresētajām personām, ir pietiekama, lai apmierinātu ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību, savukārt Savienības ražotāju nosaukumu izpaušana būtu varējusi tiem nodarīt nelabojamu un nesamērīgu ekonomisku kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

               1.3.6.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā noteiktā normālās vērtības noteikšanas procedūra

                     (26)

                     Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka Ķīnas Tautas Republikā varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija atzina par pareizu sākt izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

                     (27)

                     Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta eventuālai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus zināmos ražotājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt informāciju, kas prasīta III pielikumā paziņojumam par procedūras sākšanu, attiecībā uz izejvielām (izejresursiem), ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Abi ražotāji, kas nosūtīja atbildes uz atlases anketas jautājumiem, sniedza arī III pielikumā prasīto informāciju.

                     (28)

                     Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. Minētajā anketā ĶV tika aicināta sniegt viedokli par pierādījumiem, kas ietverti pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā, un par jebkuriem citiem lietas materiālos iekļautajiem pierādījumiem par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, ieskaitot konkrēti Ziņojumu, kā arī par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas lietderību konkrētajā gadījumā. Atbilde netika saņemta.

                     (29)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par to, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

                     (30)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, varētu būt vajadzīgs izvēlēties atbilstošu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

                     (31)

                     Komisija 2018. gada 18. jūlijā publicēja pirmo paziņojumu par lietu (20) (“18. jūlija paziņojums”), kurā lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro daļu var izmantot normālās vērtības noteikšanai. Pamatojoties uz atbildēm, kas ir sniegtas uz paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikuma jautājumiem, Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisijas dienesti noteica trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Brazīliju, Taizemi un Turciju.

                     (32)

                     Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām sniegt piezīmes. Komisija saņēma CCCLA un pieprasījuma iesniedzēja piezīmes.

                     (33)

                     Piezīmes, ko sniedza ieinteresētās personas, Komisija aplūkoja ar 2018. gada 9. oktobri datētajā otrajā paziņojumā (21) par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“9. oktobra paziņojums”). 9. oktobra paziņojumā Komisija sniedza detalizētāku ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka šajā posmā visatbilstošākā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Turcija. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma CCCLA un pieprasījuma iesniedzēja piezīmes. Minētās piezīmes ir aplūkotas tālāk šīs regulas 3.2.3. iedaļā.

               1.3.7.   Turpmākā procedūra

                     (34)

                     Komisija 2019. gada 26. aprīlī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā paredzēja saglabāt antidempinga maksājumu (“informācijas izpaušana”). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts 20 dienu termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Pēc CCCLA pieprasījuma 2019. gada 17. maijā notika uzklausīšana.

                     (35)

                     Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (36)

                     Attiecīgais ražojums ir tas pats, kurš sākotnējā izmeklēšanā, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumi un virtuves piederumi (izņemot no keramikas izgatavotas garšvielu dzirnaviņas un šo dzirnaviņu keramikas daļas, kas paredzētas malšanai, kafijas dzirnaviņas no keramikas, nažu asinātājus no keramikas, asinātājus no keramikas, keramikas virtuves piederumus griešanai, malšanai, rīvēšanai, šķēlēšanai, skrāpēšanai un mizošanai un no kordierīta keramikas izgatavotus picas akmeņus, kurus izmanto picu vai maizes cepšanai), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 un ex 6912 00 29 (TARIC kodi 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 un 6912002910) (“attiecīgais ražojums”).

                     (37)

                     Keramikas galda piederumi un virtuves piederumi var būt izgatavoti no porcelāna (porcelāna/ kaulu porcelāna), parastā māla, akmensmasas, fajansa vai smalkkeramikas vai no citiem materiāliem. Gatavais keramikas izstrādājums ir atkarīgs no tādu galveno izejvielu kā māla, kaolīna, laukšpata un kvarca veida un sastāva.

                     (38)

                     Tiek pārdoti daudzveidīgi un laika gaitā pilnveidoti keramikas galda piederumi un virtuves piederumi. Tos izmanto dažādās vietās, piemēram, mājsaimniecībās, viesnīcās, restorānos vai aprūpes iestādēs, un tiem galvenokārt paredzēts saskarties ar ēdienu.

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (39)

                     Kā jau ir konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozares ražotajiem un Savienībā pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem un ĶTR ražotajiem un iekšzemes tirgū pārdotajiem keramikas galda piederumiem un no ĶTR Savienībā importētajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds galalietojums. Tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (40)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties.

               3.1.   Izlasē iekļauto uzņēmumu sadarbība

                     (41)

                        Eurostat dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīna uz Savienību ir eksportējusi 376 421 t keramikas galda piederumu un virtuves piederumu, kuru kopējā vērtība ir 671 978 000 EUR. Tajā pašā periodā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, deklarētais eksporta apjoms un vērtība bija 292 866 t un 484 020 950 EUR, kas atbilst attiecīgi 78 % un 72 %. Tādā sadrumstalotā ražošanas nozarē kā keramikas galda piederumu nozare, to var uzskatīt par augstu sadarbības līmeni.

                     (42)

                     Vienlaikus viena no četrām izlasē iekļautajām grupām atsauca sadarbību, nesniegusi atbildes uz anketas jautājumiem, un cita grupa sniedza ļoti nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, tādējādi Komisija nevarēja iegūt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā atsaukt sadarbību nolēma trešā izlasē iekļautā grupa (22). Šīs grupas pārbaudē Komisija konstatēja, ka atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtos datus pierādījumu trūkuma dēļ nav iespējams pienācīgi pārbaudīt. Konkrēti, uzņēmums neiesniedza nedz dokumentāciju, kas pierādītu produkcijas izlaidi, nedz dokumentāciju par izejvielu/ gatavo preču piegādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Uzņēmuma telpās nebija pieejami arī tādi konkrēti elektroniski dokumenti kā pirkuma pasūtījumi un pirkuma līgumi, kas attiektos uz piegādes darījumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt vismaz vienam darījumam iesniegtā dokumentācija neatbilda pārbaudītajai informācijai/dokumentiem, ko Komisija bija saņēmusi no uzņēmuma piegādātāja. Visi šie konstatējumi apstiprina secinājumu, ka sniegtā informācija nav uzticama un ka eksportam, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdots uz ES, daļēji nepareizi deklarēts ražošanas apjoms un izcelsme.

                     (43)

                     Tādējādi trīs no četrām izlasē iekļautajām grupām, neraugoties uz sākotnējo piekrišanu, izmeklēšanā nesadarbojās. Komisija informēja attiecīgos uzņēmumus, kā arī Ķīnas iestādes (23), ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tā konstatējumus par dempinga turpināšanos un/vai atkārtošanos var pamatot ar pieejamajiem faktiem.

               3.2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

         3.2.1.   Normālā vērtība

                     (44)

                     Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

                     (45)

                     Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (tālāk “PVA”).

                     (46)

                     Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

               3.2.2.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

         3.2.2.1.   Ievads

                     (47)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

                                 —

                                 attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

                                 —

                                 valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

                                 —

                                 diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

                                 —

                                 bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

                                 —

                                 izkropļotas algu izmaksas,

                                 —

                                 piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

                     (48)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja “sociālistiskās tirgus ekonomikas” jēdziens ir ietverts Ķīnas konstitūcijā un visa tiesību sistēma paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tā, ka cenas un izmaksas nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

                     (49)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā — šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

                     (50)

                     Šajā ziņā Komisija jau iepriekš ir sagatavojusi Komisijas dienestu darba dokumentu Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (tālāk “Ziņojums”). Ziņojumā norādīts, ka daudzos ekonomikas līmeņos notiek būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, saistītus ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, keramikas nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Pieprasījumā ir ietverti arī attiecīgi pierādījumi, kas papildina Ziņojumu.

                     (51)

                     Pieprasījumā ir atbalstīti apgalvojumi par iepriekš minētajiem nozīmīgajiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, un tas papildina Ziņojumu.

                     (52)

                     Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs pieprasījuma 3.B.i iedaļā minējis, ka Ķīnā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas konstatēti Ziņojumā. Papildus tam pieprasījuma iesniedzējs sniedza šo informāciju izvērstā veidā atsevišķā dokumentā, kas pievienots pieprasījumam (“ThinkDesk ziņojums”) (24).

                     (53)

                     Pamatojoties uz iepriekš minētajiem dokumentiem, pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka pastāv ar ražošanas faktoriem saistīti kropļojumi. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka starp Ķīnas politikas veidotājiem un galda un virtuves piederumu ražošanas uzņēmumu valdēm pastāv saikne, ko tas atzīst par “samērā spēcīgu”.

                     (54)

                     Pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā ir sniegti arī piemēri par būtisku valsts atbalstu galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem pēdējo gadu laikā. ThinkDesk ziņojumā ir uzsvērti Ķīnas iestāžu finansiālie stimuli un atbalsta pasākumi, ko Ķīnas iestādes noteikušas keramikas nozarei. Turklāt iepriekš minētajā ziņojumā ir minēts, ka pastāv ekonomikas politika, kuras uzdevums ir stimulēt inovācijas spējas un tehnoloģisku modernizāciju keramikas nozarē. Šajā ziņā minēti konkrēti finansiāli atbalsta pasākumi, ko valdības veic visos administratīvajos līmeņos (25).

                     (55)

                     Citu atbalsta pasākumu vidū pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka ar valsts īpašumā esošās China Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure) starpniecību PVN atlaižu vai eksporta kredītu apdrošināšanas veidā eksportam tiek sniegts valdības atbalsts, no kura guvuši labumu Ķīnas keramikas ražotāji (26). Turklāt ThinkDesk ziņojumā ir norādīts, ka keramikas ražošanas nozare ir būtiska vietējai ekonomikai un tādēļ tā ir saņēmusi spēcīgu finansiālu un nemonetāru atbalstu no reģionālajām valdībām (27). Bez tam uzņēmumiem ir piešķirts finansiāls atbalsts saistībā ar komercializāciju, patentiem un preču zīmēm (28).

                     (56)

                     Pamatodamies uz Ziņojumu un ThinkDesk ziņojumu, pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka Ķīnas ekonomikā dominējošā loma ir valstij, un secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē pastāv nozīmīgi tirgus kropļojumi.

                     (57)

                     Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot pārskatāmo ražojumu.

                     (58)

                     Ievērojot paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.2. iedaļu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu, visas ieinteresētās personas, sākot izmeklēšanu, tika aicinātas atspēkot lietas materiālos ietvertos pierādījumus, kas liecina par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, izteikt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Neviens ražotājs eksportētājs neizmantoja šo iespēju. Turklāt ražotāju eksportētāju anketā ražotāji eksportētāji tika īpaši aicināti nākt klajā ar apgalvojumiem un sniegt pierādījumus, kas tos pamato, ja tie uzskatītu, ka nozīmīgi kropļojumi neietekmē daļu no to izmaksām vai neietekmē šīs izmaksas nemaz. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka viņa izejvielu izmaksas nav izkropļotas. Tomēr, kaut arī pirms pārbaudes tika iesniegts skaidrs lūgums, uz vietas tas nesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš 42. apsvērumā, tas pat nolēma pavisam izbeigt sadarbību.

                     (59)

                     Pēc informācijas izpaušanas CCCLA apgalvo, ka PTO Antidempinga nolīgumā (ADN) nav procesuāla šķēršļa sniegt piezīmes attiecībā uz Ziņojumu par valsti. Komisija norāda, ka šis apgalvojums ir saistīts ar CCCLA nostāju par atbilstību PTO jaunajai metodikai, un tā ir aplūkota tālāk 126. un 127. apsvērumā. Tādējādi apgalvojums tiek noraidīts.

                     (60)

                     Pēc informācijas izpaušanas CCCLA apgalvo arī, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nekad nav piedāvāta jēgpilna iespēja pierādīt, ka tos individuāli nav ietekmējuši ziņojumā un ThinkDesk ziņojumā minētie nozīmīgie kropļojumi. Turklāt CCCLA apgalvo, ka saskaņā ar ES jauno antidempinga metodiku (Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2321) atsevišķam eksportētājam vairs nav bijusi iespēja pierādīt, ka to varētu aplūkot atsevišķi no situācijas, kāda saskaņā ar apgalvoto pastāv valsts mērogā, — pretēji metodikai, kas Ķīnas Tautas Republikai piemērojama saskaņā ar pamatregulas iepriekšējās redakcijas 2. panta 7. punktu, kas deva iespēju piešķirt tirgus ekonomikas režīmu atsevišķiem eksportētājiem, ja tie snieguši attiecīgus pierādījumus. Tāpēc CCCLA apgalvo, ka Komisija ir pārkāpusi labas pārvaldības principu, pienācīgu procesu un tiesības uz aizstāvību attiecībā uz visiem Ķīnas eksportētājiem un ir pārkāpusi ES Pamattiesību hartas 41. pantu.

                     (61)

                     Komisija atgādina, ka labas pārvaldības princips, ja tas ir īpašu tiesību izpausme, piemēram, ja tajā izpaužas tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu saskaņā ar Pamattiesību hartas 41. pantu, ir jāuzskata par ES tiesību normu, kuras mērķis ir piešķirt tiesības indivīdiem. Tomēr saskaņā ar judikatūru labas pārvaldības princips pats par sevi indivīdiem nepiešķir tiesības, izņemot gadījumus, kad tas ir īpašu tiesību izpausme (29). Šajā ziņā būtu jānorāda, ka, pretēji CCCLA apgalvojumiem, visām personām termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā bija iespēja sniegt piezīmes par to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, par saikni ar attiecīgo ražojumu un ietekmi uz viņu darījumdarbību. Ražotāji eksportētāji būtu varējuši atbildēt uz anketas F-5. iedaļas jautājumiem. Viens ražotājs eksportētājs būtu varējis sniegt pierādījumus, kas pamatotu viņa apgalvojumu, ka izejvielu izmaksas nav izkropļotas. Kā minēts 58. apsvērumā, neviena no šīm personām šo iespēju neizmantoja. Tāpēc šīs ieinteresētās personas saistībā ar viņu apgalvojumu par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu attiecībā uz attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nevar atsaukties uz ES Pamattiesību hartas 41. pantā izteikto labas pārvaldības principu. Turklāt teorētiskiem argumentiem, kuru pamatā ir abstrakti antidempinga tiesību aktu dažādu versiju salīdzinājumi, nav nozīmes Pamattiesību hartas 41. panta kontekstā, jo Komisijai ir juridiski saistošs pienākums ievērot spēkā esošos tiesību aktus. Tomēr Komisija norāda arī, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta otrās daļas trešo ievilkumu saliktās normālas vērtības aprēķināšanai var izmantot eksportētāju iekšzemes izmaksas “tādā mērā, ciktāl, pamatojoties uz precīziem un atbilstīgiem pierādījumiem, ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas”. Tātad, ja šī prasība ir izpildīta, var ņemt vērā ražotāja eksportētāja individuālo situāciju, tā ka normālās vērtības noteikšanai izmantotu viņa paša izmaksas. Katrā ziņā Komisija atgādina, ka CCCLA nevar izmantot procesuālās tiesības, kas to neietekmē personīgi un nelabvēlīgi, un tādējādi tā nevar apgalvot, ka ir pārkāptas tās locekļiem piemītošās īpašās tiesības.

                     (62)

                     Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka ir pārkāpts Pamattiesību hartas 41. pants.

               3.2.2.2.   Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR

                     (63)

                     Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka Ķīnas ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (30). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi — likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (31).

                     (64)

                     Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,” tika iekļauts jauns teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (32). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār Ķīnas ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

                     (65)

                     Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū (33), Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku. Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

                     (66)

                     Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (skatīt arī tālāk 3.2.2.5. iedaļu) (34).

                     (67)

                     Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī Ķīnas finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī tālāk 3.2.2.8. iedaļu) (35). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (36).

                     (68)

                     Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (37). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai vadošajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (38).

                     (69)

                     Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo efektīvi sadalīt resursus atbilstoši tirgus principiem (39).

               3.2.2.3.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

                     (70)

                     Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

                     (71)

                     Ņemot vērā, ka Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota, attiecībā uz valsts īpašuma tiesībām ir sarežģīti izdarīt vispārīgus secinājumus par īpašuma tiesību modeļiem nozarē. Pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā ir analizēti deviņi biržā kotēti uzņēmumi, kas ir samērā lieli virtuves un galda piederumu ražotāji un eksportē ievērojamu daļu no savas produkcijas. Pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija liecina, ka veiktās analīzes laikā astoņos no šiem deviņiem uzņēmumiem valstij piederēja līdz 5 % daļu, savukārt devītajā uzņēmumā dažādiem valsts īpašumā esošiem subjektiem piederēja kopumā gandrīz 50 % daļu (40). Valsts kapitāla daļas citos vadošos keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājos uzņēmumos (41) ir 46,5 % uzņēmumā Jiangsu Gaochun (42), virs 30,34 % uzņēmumā Jingdezhen Redleaf Ceramics (43), 33 % uzņēmumā Sanyuan Ceramics (44). Komisijas rīcībā nav datu par citiem Ķīnas uzņēmumiem šajā nozarē. Tāpēc pierādījumi lietas materiālos neapstiprina konstatējumu, ka valsts īpašumā būtu ievērojams daudzums uzņēmumu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē.

                     (72)

                     Attiecībā uz valsts kontroli valdība un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos. Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga atsevišķu uzņēmumu vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti tālāk 3.2.2.4. iedaļā.

                     (73)

                     Analīze par stratēģisko uzraudzību un valsts sniegtajām norādēm keramikas nozarē ir izklāstīta tālāk 3.2.2.4. un 3.2.2.5. iedaļā. Tālāk aprakstītā plaša mēroga valdības kontrole un iejaukšanās keramikas nozarē, pat attiecībā uz privātā īpašumā esošiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem, liedz darboties tirgus apstākļos.

                     (74)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu tirgu Ķīnas Tautas Republikā lielā mērā apkalpo uzņēmumi, kurus kontrolē, stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes Ķīnas valdība.

               3.2.2.4.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

                     (75)

                     Būdama klātesoša uzņēmumos, Ķīnas valsts spēj ietekmēt cenas un izmaksas. Konkrēti, ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātos uzņēmumos ir nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (45)) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (46). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (47). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā, visās nozarēs, ieskaitot dzelzs un tērauda nozari. Tādējādi tiek konstatēts, ka minētie noteikumi attiecas arī uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

                     (76)

                     Konkrēti keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē lēmumu pieņemšanas procesos pastāv ciešas saites starp Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozares uzņēmumiem un valsti, jo īpaši ĶKP. ThinkDesk ziņojumā ir norādīti to personu vārdi, kas ieņem vadošus amatus sešos no tiem uzņēmumiem, kuriem ir vai ir bijušas valsts vai publiskas funkcijas (48). Pamatojoties uz citiem avotiem, attiecībā uz trijiem no šiem vadošajiem keramikas galda piederumu ražotājiem Komisija ir konstatējusi, ka izlasē iekļautā uzņēmuma, viena no lielākajiem eksportētājiem uz Savienības tirgu, Guangdong Songfa Ceramics Co. Ltd direktoru padomes priekšsēdētājs un ģenerāldirektors bijis Ķīnas 11. Nacionālā tautas kongresa delegāts (49) un Guandunas provinces 12. Tautas kongresa loceklis (50); vēl viena biržā kotēta Guandunas uzņēmuma, proti, Great Wall of Cultural Group Holding Co Ltd., priekšsēdētājs bijis minētā Guandunas 12. Tautas kongresa delegāts (51); biržā kotēta uzņēmuma Guangdong Sitong Group Co., Ltd. priekšsēdētājs bijis arī Tautas politiskās konsultatīvās konferences Čaodžou (Chaozhou) municipālās komitejas loceklis (52); turklāt tā pašā uzņēmuma priekšsēdētāja vietnieks un ģenerāldirektors vienlaikus ieņēmis Čaodžou 13. Municipālā tautas kongresa Pastāvīgās komitejas locekļa amatu (53). Bez tam Komisija ir konstatējusi, ka visi kandidāti, kuri 2018. gadā piedalījās Songfa Ceramics Co. Ltd padomes direktoru (kuri nav neatkarīgi) vēlēšanās, bija ĶKP biedri (54).

                     (77)

                     Komisija attiecībā uz Songfa Ceramics ir konstatējusi arī to, ka 2017. un 2018. gadā uzņēmums saņēma finanšu pārvedumus, kas tā uzskaitē nosaukti “subsīdijas izdevumiem, kas saistīti ar partijas biedru darbību, kura vērsta uz “divu jaunu veidu organizācijām”” (55). Apzīmējums “divu jaunu veidu organizācijas” raksturo valsts politiku, kuras mērķis ir radīt pamatorganizācijas (galvenokārt partijas pirmorganizācijas) uzņēmumos un “sabiedriskās organizācijās” (56). Neatkarīgi no tā, cik lielus finanšu pārvedumus saņem Songfa, to pastāvēšana pati par sevi liecina par ciešu saikni starp keramikas ražošanas uzņēmumiem un ĶKP un par to, ka ĶKP izvērš savu darbību uzņēmumā.

                     (78)

                     Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī tālāk 3.2.2.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (57).

                     (79)

                     Pamatojoties uz visu iepriekš minēto, Komisija secina, ka valsts klātbūtne uzņēmumos keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē, kā arī finanšu nozarē un citās izejresursu nozarēs apvienojumā ar sistēmu, kas aprakstīta 3.2.2.3. un nākamajās iedaļās, ļauj Ķīnas valdībai iejaukties cenās un izmaksās.

               3.2.2.5.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

                     (80)

                     Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (58).

                     (81)

                     Ķīnas keramikas nozare, ieskaitot keramikas patēriņa preču, piemēram, keramikas galda piederumu un virtuves piederumu, ražošanu, ir darbietilpīga nozare, kam Ķīnā ir tradicionāla vērtība, un šajā sakarā Ķīnas valsts ar dažādiem plānošanas dokumentiem cieši uzrauga, virza un pārvalda tās attīstību (59). Keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanu reglamentē Ķīnas noteikumu kopums, kas attiecas uz vieglās rūpniecības nozarēm, un par visaptverošu instrumentu izmanto 13. Vieglās rūpniecības attīstības plānu 2016.–2020. gadam. Minētajā plānā jo īpaši ir noteikts, ka attiecībā uz visām aptvertajām nozarēm (tātad arī galda piederumu un virtuves piederumu nozari) tā īsteno to lēmumu garu, kuri pieņemti ĶKP Nacionālajā kongresā un vairākās 18. Partijas kongresa plenārsesijās. Plāns paredz dažādus noteikumus aptvertajās nozarēs (ieskaitot keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozari) attiecībā uz piedāvājuma un pieprasījuma pārvaldību, uzņēmuma struktūras organizāciju, vērtību ķēdes pārvaldību, eksporta modeļiem, kā arī ražošanas un ieguldījumu plānošanu. Tajā ir noteikts pievienotās vērtības gada pieauguma mērķis 6–7 %. Plānā uzskaitīti arī vairāki atbalsta pasākumi, kuru mērķis jo īpaši ir veicināt vieglās rūpniecības uzņēmumu konkurētspēju starptautiskā mērogā (60). Attiecībā uz keramikas nozari tajā paredzēti ļoti sīki izstrādāti noteikumi par ražojuma izstrādi. Citustarp attiecībā uz keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem valsts uzdod “prioritāri izstrādāt zema resursu patēriņa ražojumus, kā augstas kvalitātes kaulu porcelānu, porcelānu ar augstu kvarca saturu, talka porcelānu, porcelānu ar augstu laukšpata saturu un zaļās mājsaimniecības keramikas ražojumus, kuru ražošanā nav izmantoti smagos metālus saturoši šķīdumi; stiprināt uzņēmumu ražošanas inovācijas un izstrādes spējas; paaugstināt ražojumu pievienoto vērtību; stiprināt mākslas keramikas tradicionālās tehnikas pārmantošanu un izkopšanu; prioritāri izstrādāt mākslas smalkkeramikas ražojumus; prioritāri izstrādāt augstas tīrības, ultrasmalkas keramikas materiālus ar tādiem izciliem raksturlielumiem kā augsta stiprība, augsta izturība, augsta termoizturība, korozijizturība, izturība pret termālo šoku, izturība pret kausētu metālu utt., augstas veiktspējas keramikas siltumapmaiņas materiālus, jaunus augstas veiktspējas keramikas membrānu materiālus, augstas kvalitātes mājsaimniecības keramikas materiālus” (61). Tajā ietverti arī noteikumi par uzņēmumu eksporta darbībām: “[..] Aktīvi iekarot jaunus un jaunietekmes tirgus Tuvajos Austrumos, Krievijā, Āfrikā, Eiropā, Dienvidaustrumāzijā, Rietumāzijā, Dienvidamerikā, Centrālamerikā utt.”; “stiprināt starptautisko sadarbību ražošanas jaudas jomā, atbalstīt zīmolu uzņēmumus, lai tie “sasniegtu” [ārvalstu tirgus], izveidot loģistikas centrus un izplatīšanas centrus nozīmīgākajos pārdošanas tirgos [..]” (62). Plānā paredzēts, ka viens no pasākumiem iepriekš minēto mērķu sasniegšanai ir Ķīnas instrumenti, kas pārvalda ienākšanu tirgū, jo īpaši tiesību akti, kas ierobežo ieguldījumus konkrētās nozarēs: “Valsts Padome sarakstā skaidri uzskaita ražošanas nozares, jomas, darījumdarbības sektorus, kuros ir aizliegtas vai tiek ierobežotas ieguldījumu operācijas.” Plānā valsts turklāt uzskaita virkni atbalsta pasākumu, kas būs pieejami attiecīgo nozaru (tādējādi arī keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas nozarei) atbalstam, piemēram, citustarp inovācijas fondi, preferenciāli aizdevumi, eksporta stimuli, finanšu pārvedumi, nodokļu atvieglojumi, zemes izmantošanas izmaksu atvieglojumi vai nodarbinātības stabilizācijas shēmas. Lietas materiālos iekļautie pierādījumi, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un vairāku keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotāju uzņēmumu gada pārskati ietver minēto atbalsta pasākumu piemērus (63).

                     (82)

                     Par ĶV iejaukšanos keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē skaidri liecina ne tikai iepriekš aprakstītais galvenais plāns, bet arī visu līmeņu — no nacionālā līdz municipālajam — lejupējo plānošanas dokumentu kopums. Spilgts piemērs ir Guandunas province, kura šajā izmeklēšanā ir mājvieta lielākajam skaitam ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, un kurā tiek ražota lielākā daļa keramikas izstrādājumu Ķīnā (64). No 2016. līdz 2018. gadam šī nozare provincē tika pārvaldīta saskaņā ar reģiona plānu — Guandunas keramikas nozares pārveides un tehnoloģiskās modernizācijas kursu un rīcības plānu (tālāk “Guandunas rīcības plāns”) (65). Saskaņā ar galvenajiem plānošanas dokumentiem Guandunas rīcības plānā līdztekus galvenajiem mērķiem paredzēts “turpināt nozares struktūru optimizāciju, būtiski palielinot [..] augstas pievienotās vērtības ražojumu īpatsvaru; izveidojot vismaz divas valsts demonstrējumu bāzes jaunam industrializācijas modelim; veicinot vismaz divas rūpniecības kopas ar vairāk nekā 50 mljrd. RMB, 1–2 uzņēmumus (grupas) ar gada ienākumiem no galvenās darījumdarbības 10 mljrd. RMB un 40 uzņēmumus ar gada ienākumiem no galvenās darījumdarbības virs 1 mljrd. RMB (66).” Minētajā rīcības plānā turklāt uzdots “paaugstināt rūpniecības attīstības līmeni”, citustarp “optimizējot nozaru kopas ar paātrinātu keramikas ražošanas bāzu būvniecību tādās pilsētās kā Fošaņā (Foshan), Čaodžou, Meidžou (Meizhou) un Cjinjuaņā (Qingyuan), “paplašinot nozares vērtību ķēdi”, “aktīvi iesaistoties starptautiskajā apmaiņā un sadarbībā ar divu veidu resursu (67) un divu veidu tirgu (68) pilnīgu izmantošanu, ar stratēģijas Go Out īstenošanu, ar nozares starptautiskās konkurētspējas uzlabošanu” (69). Guandunas rīcības plānā, ievērojot centrālā 13. piecgades vieglās rūpniecības plāna nostādnes, izklāstīti konkrētas sektoriālas ražojumu izstrādes vadlīnijas, kas Guandunas keramikas ražotājiem ir jāievēro: “Mājsaimniecības (mākslas) keramikas jomā izstrādāt pilnīgus augstas kvalitātes ražojumu komplektus, kā arī mājsaimniecības keramiku padarīt par mākslas ražojumiem un mākslas keramiku par mājsaimniecības ražojumiem; kopīgiem spēkiem pilnīgot tādus materiālus kā stikla keramika, stiprinātais porcelāns, kaulu porcelāns, magnēzija porcelāns, porcelāns ar augstu kvarca saturu, augstas kvalitātes emalja utt.; pilnīgot augstas kvalitātes krāsu glazūras” (70). Visbeidzot, rīcības plānā izklāstīts konkrētais lomu sadalījums tā noteikumu īstenošanā, nosakot izpildes uzdevumus, proti, provinces Ekonomikas un informācijas tehnoloģiju komisijai “uzņemties vadošo lomu keramikas ražošanas nozares pārveides un modernizācijas koordinācijā un vadībā visā provincē”, provinces Vides aizsardzības departamentam “uzraudzīt un vadīt vietējās vides aizsardzības iestādes, kas saskaņā ar likumu veic vides aizsardzības novērtēšanu un apstiprināšanu, vides aizsardzības atļaujas izsniegšanu un ikdienas vides uzraudzību un vadību attiecībā uz keramikas ražošanas nozares projektiem”, provinces zemes un resursu, finanšu, nodokļu un elektroenerģijas departamentiem “veikt savus pienākumus, lai nodrošinātu attiecīgo politikas virzienu īstenošanu”, un katrai pilsētas kompetentajai ekonomikas un informācijas tehnoloģiju iestādei “nodrošināt ciešu koordināciju un sadarbību attiecīgo departamentu starpā, kā arī kopīgu vadību, lai saskaņā ar plānoto grafiku nodrošinātu vadošo uzņēmumu pārveides un modernizācijas projektu ātru izstrādi” (71).

                     (83)

                     Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā attiecībā uz Guandunas provinci, keramikas nozares vadība provincē aptver arī vietējo līmeni. Piemēram, arī keramikas izstrādājumu ražotājiem Čaodžou pilsētā, kas ir viens no vadošajiem keramikas ražošanas centriem (72) (minēts Guandunas rīcības plānā), ir pienākums ievērot vietējo nozares plānu — Čaodžou keramikas nozares pārveides un tehnoloģiskās modernizācijas ceļvedi un rīcības plānu (73) (tālāk — Čaodžou rīcības plāns), kurā pašā ievērots pilsētas vispārējais rūpniecības plāns (13. piecgades plāns Čaodžou ekonomiskajai un sociālajai attīstībai) (74). Čaodžou rīcības plānā ir noteikti konkrēti uzdevumi, kas pilsētai būtu jāizpilda rūpniecības struktūras un ražošanas ziņā: mērķi bija, piemēram, ka līdz 2018. gadam pilsētā ir vismaz pieci ražotāji, kuru produkcijas vērtība gadā pārsniedz 500 milj. RMB, vai vismaz desmit uzņēmumi, kas iekļauti biržas sarakstā (ar īpašu valsts pasākumu atbalstu (75)). Čaodžou rīcības plāns reglamentē arī pilsētas mērķus ražojumu struktūras ziņā: līdz plānošanas perioda beigām vismaz 10 % lielo uzņēmumu jāizmanto augstās tehnoloģijas, savukārt jaunieviestu ražojumu daļai vajadzētu veidot vismaz 10 % no apgrozījuma (76).

                     (84)

                     Čaodžou nav vienīgā pilsēta, kurā uzņēmumu darbībā ir jāievēro valsts plāni: keramikas ražotājiem Fošaņā, kas ir vēl viena liela keramikas ražošanas bāze, kura minēta Guandunas rīcības plānā, ir jāievēro Fošaņas municipalitātes plāns modernas keramikas nozares attīstībai 2010.–2020. gadā (Fošaņas plāns) (77). Minētajā dokumentā paredzēts, ka vietējā rūpniecība ir jāpārveido “saskaņā ar principu “atbalstīt lielu skaitu uzņēmumu, pārveidot un modernizēt dažus uzņēmumus, pārveidot un likvidēt vairākus uzņēmumus”, nodrošinot pašreizējās keramikas nozares pakāpenisku pārveidi no zemas kvalitātes par augstas kvalitātes ražošanas nozari” (78). Fošaņas plānā vietējiem uzņēmumiem ir noteikts pakāpeniski sasniedzami kvantitatīvi un kvalitatīvi produkcijas izlaides mērķi: līdz 2012. gadam “saglabāt pastāvīgu rūpniecības attīstību un mērenu izaugsmi, lai sasniegtu 72 mljrd. RMB; nodrošināt, lai darbotos 10 uzņēmumi, kuru produkcijas vērtība gadā pārsniedz 1 mljrd. RMB; pakāpeniski rodas augstas kvalitātes būvkeramikas, sanitārkeramikas, mākslas keramikas, speciālās keramikas un ar keramiku saistītas radošās nozares”; līdz 2015. gadam “saglabāt pastāvīgu rūpniecības attīstību un mērenu izaugsmi, lai sasniegtu 80 mljrd. RMB; nodrošināt, lai būtu divi uzņēmumi, kuru produkcijas vērtība gadā pārsniedz 2 mljrd. RMB, un 15 uzņēmumi, kuru produkcijas vērtība gadā pārsniedz 1 mljrd. RMB; [un] kopējā keramikas ražošanas nozarē ievērojami palielinās augstas kvalitātes būvkeramikas, sanitārkeramikas, mākslas keramikas, speciālās keramikas un ar keramiku saistīto radošo nozaru īpatsvars”; savukārt vidējā un ilgā termiņā (2016.–2020. g.) Fošaņas plāns paredz, ka “ražošanas apjoms saglabā Ķīnas vadošo pozīciju keramikas ražošanas nozarē, kā arī ievērojamu daļu pasaules keramikas ražošanas nozarē [un] tādi rādītāji kā keramikas produkcijas kopējā vērtība un apjoms, peļņa, pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars, kopējais ekonomiskais saturs utt. sasniedz samērā augstu līmeni, tā ka Fošaņa faktiski kļūst par pasaules “keramikas galvaspilsētu”” (79).

                     (85)

                     Komisija uzskata, ka iepriekš minētais pierādījumu kopums attiecībā uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozari ir pietiekams, lai uzskatītu, ka keramikas nozarē valsts politika vai pasākumi ietekmē brīvā tirgus spēkus.

                     (86)

                     Katrā ziņā attiecībā uz kropļojumiem, kas skar izejvielas, CCCLA apgalvo, ka attiecībā uz izejvielām, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā, kropļojumi nepastāv. CCCLA nav sniegusi pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumu. Komisija norāda — kaut arī attiecībā uz izejvielām, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā, netiek prasīts veikt šādu analīzi, lai noteiktu, vai valsts politika ietekmē brīvā tirgus spēkus galda piederumu nozarē, tā ir atklājusi ļoti daudz valsts politikas dokumentu un pasākumu, kam ir potenciāls ietekmēt tirgus spēku netraucētu darbību keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanā izmantoto izejvielu tirgū.

                     (87)

                     Attiecībā uz kvarcu (HS kods 250510), ko plaši izmanto Ķīnas keramikas nozare, Dziansji (80) visaptverošajā minerālresursu plānā 2016.–2020. gadam (81) kvarca pulveris uzskaitīts pie minerāliem, uz kuriem attiecas valsts politikas vadība, konkrēti pie tādiem minerāliem, kuru piegādes drošība un piegādes jauda ir jāpalielina (82). Kvarca pulveris ir iekļauts arī valsts kvantitatīvā izstrādes un izmantošanas regulējuma mehānismā pie minerāliem, kuru ieguve un izstrāde ir jāveicina (83). Kvarca smilts keramikai minēta arī Valsts 13. piecgades minerālresursu plānā 2016.–2020. gadam (84) pie minerāliem, kuriem, lai varētu atvērt raktuves, piemēro minimālā lieluma kritērijus (85).

                     (88)

                     Attiecībā uz bentonītu (HS kods 250810), kas ir vēl viena izejviela, ko izmanto konkrētu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas procesos, Dzjansji visaptverošajā minerālresursu plānā (sk. iepriekš) tas uzskaitīts pie minerāliem, kuru izstrāde un izpēte ir jāpaātrina, “lai resursu priekšrocības iespējami drīz kļūtu par ekonomisku priekšrocību” (86).

                     (89)

                     Attiecībā uz pigmentiem (HS kods 320710), kurus plaši izmanto keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanā, tie ir iekļauti Rūpniecības, tehnoloģiju un inovācijas spēju attīstības plānā (2016.–2020. gadam) (87) pie naftas ķīmijas un ķīmiskās rūpniecības prioritārās attīstības jomām, kurās valsts plāna ietvaros uzdod “nodrošināt, ka tiek ilgtspējīgi ražots 1 000 tonnu ftalocianīna pigmentu, heterociklisko organisko pigmentu un citādu organisko pigmentu” (88).

                     (90)

                     Ģipšakmens (HS kods 252010) minēts arī Valsts 13. piecgades izejvielu plānā pie minerāliem, kuriem, lai varētu atvērt raktuves, piemēro minimālā lieluma kritērijus (89).

                     (91)

                     Visbeidzot, uz kaolīnu (HS kods 2507), kas ir viena no galvenajām izejvielām keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanā, attiecas vairāki reģionālie un vietējie plānošanas dokumenti par ieguves un ražošanas vadību. Konkrēti, Guansji (Guangxi) provinces (90) minerālresursu plānā (2016.–2020. gadam) (91) izklāstīti noteikumi, kas attiecas uz Hepu (Hepu) kaolīna resursu nozares bāzi un kas prasa “paplašināt Hepu kaolīna zemes ieguvi, uzlabot kaolīna dziļās apstrādes jaudu un līmeni un koncentrēties uz būvkeramikas, sanitārkeramikas, mājsaimniecības un mākslas keramikas attīstību, papīram un krāsošanai izmantotā kaolīna nozari un turpināt minerālproduktu pievienotās vērtības palielināšanu; līdz 2020. gadam izveidot 8–10 kaolīna dziļās apstrādes “mugurkaula” uzņēmumus un panākt, ka Hepu zona kļūst par vadošo kaolīna ražošanas bāzi valsts līmenī” (92). Tajā ietverti arī noteikumi, kuru mērķis ir veidot rūpnieciskas ieguves struktūras un spējas, aptverot kaolīna piegādi: “Atbilstoši ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām mēs stingri veicinām konkrētas iezīmes, priekšrocības un jaunietekmes minerālresursu nozaru attīstību. Koncentrējoties uz tādiem minerāliem kā […], kaolīnu, […] un ņemot vērā resursu nosacījumus, apgabalos, kas spēj izturēt lielu vides slodzi un kur ir visaptverošas atbalsta iekārtas, mēs veicinām tirgū konkurētspējīgu lielu un vidēju raktuvju būvniecību, nodrošinām efektīvu nozares koncentrāciju un tās mērogam atbilstošu attīstību, lai uzlabotu piegādes jaudu, ieguvi un nozīmīgāko minerālu izmantošanas līmeni” (93). Visbeidzot, plāns regulē ieguves uzņēmumu minimālo ražošanas jaudu, nosakot minimālo ieguves apjomu katrai uzņēmumu kategorijai, arī kaolīna produkcijas izlaidi (94).

                     (92)

                     Uz kaolīna ražošanas tirgu attiecas arī Guandunas provinces minerālresursu plāns (2016–2020) (95), kas ir sevišķi svarīgs, jo Guanduna ir vadošā province keramikas ražošanā (sk. 82. apsvērumu). Līdzīgi kā iepriekš aprakstītajā Guansji provinces plānā, Guandunas plānā izklāstīti daudzi noteikumi par minerālu, arī kaolīna, ieguves un ražošanas vadību un plānošanu. Starp pamatidejām tajā konkrēti teikts: “(…) paātrināt stratēģiskus pasākumus un tiekties panākt izrāvienu minerālu izpētē, uzlabot resursu izpētes, ieguves un aizsardzības shēmas” vai “arī turpmāk veicināt strukturālās reformas piegādes aspektā” (96).

                     (93)

                     Tāpat kā attiecībā uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanu, arī attiecībā uz kaolīnu plānošanas dokumenti tiek pieņemti, sākot no attiecīgās provinces līmeņa un beidzot ar municipalitātes līmeni. Piemēram, Beihai (Beihai) pilsēta Guansji provincē (sk. iepriekš) ir savs plāns, kas veltīts minerālresursu pārvaldībai (97), kurā ir noteikumi par kaolīna ieguvi un ražošanu. Konkrēti, minētajā plānā pilsētas rūpnieciskajai struktūrai ir noteikti šādi minerālresursu ieguves, ražošanas un izmantošanas mērķi — “līdz 2020. gadam nodrošināt stabilu visas pilsētas ieguves rūpniecības ekonomisko attīstību, nodrošināt, lai derīgo izrakteņu ražošanas nozare sasniegtu 450 miljonu RMB ražošanas vērtību un 9 miljonu tonnu minerālu ražošanas apjomu,” — un šādi rūpniecības mērķi, kas attiecas arī uz kaolīnu un kvarca smilti: “pamatojoties uz esošo ieguves jaudu, lielāko uzmanību veltīt tam, lai iegūtu un izmantotu kaolīnu un kvarca smilti, kas izmantojami stiklam, [un] Guansji provincē izveidot lielāko kaolīna (keramikas zemes), augstas tīrības kvarca smilts un citu krāsaino metālu minerālproduktu apstrādes, importa un eksporta bāzi, lielāko keramikas ražošanas bāzi un lielāko cementa ražošanas bāzi” (98). Plānā izvirzīti arī mērķi 2025. gadam, ieskaitot izmantošanas un ražošanas palielināšanu: “Noteikti izvērst krāsaino metālu minerālu un būvmateriālu” ieguvi un izmantošanu; koncentrēties uz stiklam izmantojamā kaolīna, kvarca smilts u. c. dziļās apstrādes nozaru attīstību; cīnīties, lai nodrošinātu, ka minerālu nozares ražošanas vērtība līdz 2025. gadam sasniegtu 600 miljonu RMB; [..]; efektīvi un būtiski paplašināt un industrializēt ieguves nozari; ievērojami palielināt minerālresursu ekonomisku un intensīvu izmantošanu”. Plānā konkrēti izvirzīts skaidrs mērķis vietējām iestādēm: “panākt visaptverošu minerālu nozares vadību” (99). Viens no elementiem, uz kuriem balstās šāda vadības politika, ir vietējās ražošanas nozares struktūras un produkcijas izlaides regulējums: “Noteikt vienu vadošo ieguves zonu visā pilsētā — Hepu kaolīna ieguves zonu, kas aizņem 542,49 km2. Šajā vadošajā ieguves zonā patlaban ir sešas liela apjoma kaolīna raktuves. Līdz 2020. gadam kaolīna raktuvju skaits šajā vadošajā ieguves zonā nepārsniedz astoņas un ražošanas apjoms ir liels vai vidējs. No paredzētajām astoņām zonām septiņas jau ir precīzi noteiktas un viena vēl jānosaka” (100).

                     (94)

                     Kā parādīts iepriekš minētajos plānošanas dokumentos, šķiet, ĶV sniedz norādes par keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozares attīstību saskaņā ar plašu politikas instrumentu un direktīvu kopumu, kas citustarp saistītas ar tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, ieguldījumiem, jaudas pārvaldību, ražojumu klāstu, ģeogrāfisko atrašanās vietu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus par nozares attīstības un darbības aspektiem kopumā un kontrolē tos (101). Pašreizējā jaudas pārpalikuma problēma keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē, kā tā aprakstīta tālāk 3.3.1. iedaļā, pamatoti skaidri parāda ĶV politikas ietekmi un no tās izrietošos kropļojumus (102).

                     (95)

                     Kopumā Komisija konstatēja, ka Ķīnas valdība īsteno valsts politiku, kas ietekmē brīvā tirgus spēkus keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē, ieskaitot izejvielas, kuras izmanto šajā nozarē.

               3.2.2.6.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

                     (96)

                     Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot Ķīnu, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (103).

                     (97)

                     Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnā (104). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (105). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (106).

                     (98)

                     Tāpēc Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas, un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Minētie tiesību akti attiecas arī uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanu. Turklāt Komisija jau iepriekš ir konstatējusi, ka nozare ir guvusi labumu no zemes izmantošanas tiesību darījumiem, ko skāruši izkropļojumi no valsts puses (107).

                     (99)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai arī to izpilde ir neatbilstīga, arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

               3.2.2.7.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

                     (100)

                     Uz tirgu balstīta algu sistēma Ķīnā nevar pilnībā attīstīties, jo darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju tiek ierobežotas. Ķīna nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (108). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (109). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (110). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnā ir izkropļotas.

                     (101)

                     Kā jau minēts iepriekš, darbaspēka izmaksas veido ievērojamu pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksu daļu, jo tā ražošana ir darbietilpīgs process. Arī uz keramikas nozari, kas ietver galda piederumu ražošanu, attiecas aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi nozari ietekmē algu izmaksu kropļojumi — gan tieši (attiecīgā produkta ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati Ķīnas darbaspēka sistēma).

                     (102)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē algu izmaksas ir izkropļotas.

               3.2.2.8.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

                     (103)

                     Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnā ir dažādos veidos izkropļota.

                     (104)

                     Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (111), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašumtiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (112) un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (113). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (114).

                     (105)

                     Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību akti noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā.

                     (106)

                     Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti — arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem.

                     (107)

                     Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas nozīmīgākajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

                     (108)

                     Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

                     (109)

                     Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ finansēšanas izmaksas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

                     (110)

                     Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

                     (111)

                     Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnā ietekmē nozīmīgas sistēmiskas problēmas un kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

                     (112)

                     No šīs finanšu sistēmas labumu gūst arī keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošana un izejvielu un citu izejresursu piegādātāji. Jo īpaši, konkrēti Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotāji vēl nesen ir saņēmuši tirgus principiem neatbilstošu valsts atbalstu, kam piemīt ar nekomerciāliem noteikumiem piešķirta finansiāla atbalsta pazīmes (115). Tāpēc minētais atbalsts un iepriekš aprakstītā vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

                     (113)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem ir pieejams finansējums, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus, vai to darbība kā citādi nav neatkarīga no valsts.

               3.2.2.9.   Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

                     (114)

                     Komisija norāda, ka Ziņojumā aprakstītie kropļojumi Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.2.2.–3.2.2.5. iedaļā un Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.2.2.6.–3.2.2.8. iedaļā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

                     (115)

                        CCCLA2018. gada 30. jūlija piezīmēs par 2018. gada 18. jūlija paziņojumu iebilda pret pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Komisija uzskata, ka vispirms tai būtu jāpārbauda apgalvojumi par būtisko(-ajiem) kropļojumu(-iem) Ķīnas keramikas galda piederumu ražošanas nozarē un tie jāapstiprina, kā tas prasīts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā, pirms tā meklē ražošanas izmaksu datus no alternatīviem avotiem. CCCLA savās 2018. gada 13. augusta papildu piezīmēs paskaidroja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji parasti neimportē 15 izejvielas, kas tiek izmantotas attiecīgajam ražojumam, bet iegādājas tās vietējā tirgū. Turklāt tā apgalvoja, ka “sūdzības iesniedzējs nav apgalvojis, ka Ķīnas izejvielu tirgū būtu nozīmīgs kropļojums, un arī Komisija savā “ziņojumā par valsti” Ķīnas keramikas nozares izejvielu tirgū nav konstatējusi iespējamu kropļojumu”. Tāpēc CCCLA uzskata, ka nav iemesla aizstāt faktiskās iekšzemes iegādes cenas Ķīnas eksportētājiem attiecībā uz šīm 15 izejvielām ar importa cenām no Brazīlijas, Taizemes un Turcijas. Tas tiek atkārtots 2018. gada 19. oktobra piezīmēs, kurās teikts, ka Komisijai būtu jāizskata faktiskās Ķīnas ražotāju eksportētāju izejvielu iegādes cenas.

                     (116)

                     Komisija aicināja CCCLA pamatot tās apgalvojumu ar “precīziem un atbilstīgiem pierādījumiem”, kā tas noteikts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā. Tomēr ne CCCLA, ne izlasē iekļautie uzņēmumi, kas ietilpst CCCLA, tādus nesniedza, un viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem pārbaudes apmeklējuma laikā izbeidza sadarbību.

                     (117)

                     Komisija atgādina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Izlasē iekļautie uzņēmumi šos izejresursus saņēma no Ķīnas. Ja keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, tad cenas, ko ražotāji maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

                     (118)

                     Rezultātā ne vien nav iespējams izmantot attiecīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas, bet arī izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu ielaidi un tā tālāk.

               3.2.2.10.   Piezīmes pēc konstatējumu izpaušanas par nozīmīgiem kropļojumiem

                     (119)

                     Pēc informācijas izpaušanas CCCLA ir nākusi klajā ar vairākām piezīmēm par to, kā Komisija piemērojusi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu.

                     (120)

                     Vispirms CCCLA norāda, ka Komisijas konstatējumi par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē neatbilst objektīvu avotu standartiem un tiem nav pietiekamas pierādījuma vērtības, jo tie galvenokārt balstās uz Komisijas Ziņojumu un ThinkDesk ziņojumu. Komisijas Ziņojums nav uzskatāms par objektīvu Ķīnas ekonomikas un ekonomikas politikas analīzi, bet tā loma ir tikai atvieglot pieprasījuma iesniedzēja uzdevumu iesniegt pietiekamus pierādījumus par nozīmīgiem kropļojumiem un atvieglot Komisijas uzdevumu izdarīt konstatējumus šajā sakarā. CCCLA līdzīgi uzskata, ka ThinkDesk ziņojums atvieglo pieprasījuma iesniedzēja uzdevumu sagatavot pieprasījumu un Komisijas uzdevumu izdarīt konstatējumus par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas keramikas un galda piederumu nozarē. Šajā ziņā CCCLA uzskata, ka abi dokumenti ir sagatavoti ar konkrētu mērķi, tāpēc tos nevar uzskatīt par objektīviem un tajos ietvertajā nozīmīgo kropļojumu pastāvēšanas analīzē, iespējams, ne visi faktu elementi ir ņemti vērā. Turklāt tie ir sagatavoti labu laiku pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas, un CCCLA apgalvo, ka papildus minēto dokumentu saturam Komisija nav konstatējusi neko jaunu.

                     (121)

                     Komisija atgādina, ka tās Ziņojums ir uzskatāms par pierādījumu kopumu, kas pievienots izmeklēšanas lietas materiāliem, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā. Ziņojums tika publicēts 2017. gada 21. decembrī, sniedzot visiem (t. i., ne tikai konkrētā antidempinga izmeklēšanā iesaistītām personām) iespēju iesniegt piezīmes, atspēkot un papildināt Ziņojumā iekļautos pierādījumus. Līdz šim Komisija par Ziņojumu nav saņēmusi šādas atsauksmes, kas apšaubītu tā objektivitāti. Turklāt pati CCCLA nav sniegusi nekādus konkrētus elementus, kuri atspēkotu Ziņojumā iekļautos pierādījumus vai juridiskos secinājumus. Tādējādi nav pierādīts, kāpēc Ziņojums nebūtu objektīvs, un apgalvojums, ka šajā izmeklēšanā uz to nevar paļauties, tiek noraidīts. Līdzīgi CCCLA nav varējusi apstrīdēt nevienu faktu vai juridisko elementu ThinkDesk ziņojumā vai kādu citu sūdzības iesniedzēja sniegto materiālu. Tā kā minētā apvienība nav sniegusi ziņas par to, kāpēc ziņojumā sniegtā informācija nav objektīva, apgalvojums, ka Komisijai nebūtu jāņem vērā ThinkDesk ziņojums, tiek noraidīts.

                     (122)

                        CCCLA šo jautājumu izvērš, norādot, ka abi ziņojumi sagatavoti labu laiku pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas. Tā norāda, ka papildus minēto dokumentu saturam Komisija nav konstatējusi neko jaunu.

                     (123)

                     Komisija šādam viedoklim nepiekrīt. Šajā izmeklēšanā ir konstatēts, ka attiecīgie pierādījumi, kas iekļauti Ziņojumā, ir derīgi un piemērojami pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanai, tādējādi, novērtējot, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi, tā ir ņēmusi tos vērā. Līdzīgi attiecībā uz ThinkDesk ziņojumu Komisija izmantoja tā saturu, lai izpēti pievērstu papildu elementiem, kas ir konkrēti attiecināmi uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozari. Komisija atsaucas arī uz būtiskajiem papildu pierādījumiem un izpēti, kas izmantoti jo īpaši 3.2.2.5. iedaļā par Ķīnā pastāvošo horizontālo izkropļojumu saikni ar attiecīgo nozari un kas neietilpst ne Ziņojumā, ne ThinkDesk ziņojumā. Minētā izpēte ir ļāvusi Komisijai izdarīt daudzus papildu konstatējumus par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē. Tāpēc Komisija noraida CCCLA apgalvojumu.

                     (124)

                        CCCLA norāda arī, ka konstatējumi par nozīmīgiem kropļojumiem ir izdarīti, neveicot kvantitatīvu analīzi. CCCLA uzskata — lai spriestu par izkropļojumu nozīmīgumu, šādu kropļojumu analīze būtu jāpamato, salīdzinot atsevišķu ražotāju eksportētāju paziņotās cenas vai izmaksas ar cenām vai izmaksām brīvajā tirgū.

                     (125)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmajā teikumā ir paredzēts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās”. Minētā noteikuma otrajā teikumā norādīts, kā Komisijai būtu jānovērtē, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi: “Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem [..]faktoriem”, kas uzskaitīti 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā. Tādējādi, kā jau ir izskaidrots 48. apsvērumā un ievērojot 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, Komisijas novērtējums par to, vai pastāv šādi nozīmīgi kropļojumi, ir attiecīgo minētā noteikuma ievilkumos iekļauto faktoru kopēja novērtējuma rezultāts, kas veikts, lai faktiski salīdzinātu ražotāja eksportētāja cenas vai izmaksas ar neizkropļotām cenām vai izmaksām brīvā tirgū. Turklāt, kā norādīts tajā pašā 48. apsvērumā, kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī un visu tiesību sistēmu, kas paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tā, ka cenas un izmaksas nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē. Lai būtu ietekmētas cenas un izmaksas, nepieciešamais tiesību aktos noteiktais standarts ir, ka tiek izpildīts viens vai vairāki pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ievilkumos uzskaitītie attiecīgie vienas “potenciālās” ietekmes kritēriji, un tiesību aktos nemaz nav prasības konstatējumam par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu veikt faktisku kvantitatīvu analīzi, pamatojoties uz neizkropļotu atsauces cenu un izmaksu salīdzinājumu ar ražotāju eksportētāju izmaksām un cenām. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

                     (126)

                     Visbeidzot, CCCLA apgalvo, ka pēc tam, kad zaudējusi spēku Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO (tālāk “Protokols”) 15. sadaļa, Eiropas Savienībai nevajadzētu atkāpties no standarta metodikas, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai, proti, vajadzētu izmantot tikai eksportētājvalsts iekšzemes cenas un izmaksas, ja vien ADN nepieļauj, ka to dara citādi. Ņemot vērā iepriekš minēto, ES saskaņā ar Antidempinga nolīguma (“ADN”) 2. pantu būtu jāievēro standarta metodika. Turklāt CCCLA apgalvo arī, ka ADN “neparedz pastāvīgu iespēju noteikt nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu”. Tā kā ne ADN, ne GATT 1994 nav juridiska pamata šādai konkrētai darbībai, tad konstatējumu izdarīšana par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un rezultātā arī saliktās normālās vērtības aprēķināšana nav saderīga ar ADN 1., 2., 6.1. un 18.1. pantu.

                     (127)

                     Šajā gadījumā Komisija piemēroja attiecīgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumus. ES likumdevējs ir tos pieņēmis, pilnībā ievērojot ES saistības, kas izriet no PTO tiesību aktiem. Komisija norāda, ka PTO tiesību aktos nav absolūta noteikuma vienmēr aprēķināt salikto normālo vērtību, pamatojoties uz iekšzemes izmaksām un cenām. Turklāt Komisija nepiekrīt viedoklim, ka Protokola 15. sadaļa vairs nebūtu piemērojama dempinga izmeklēšanās, kas attiecas uz Ķīnu, un atgādina, ka PTO strīdu izšķiršanas sistēmā par šo jautājumu ir sākts process, kurā tā aizstāvējusi šādu viedokli, atsaucoties uz minētā noteikuma d) punktu, tā mērķi un sarunu vēsturi par to. Tādējādi Komisija noraida šos apgalvojumus.

               3.2.2.11.   Secinājums

                     (128)

                     Analīze 3.2.2.2.–3.2.2.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par Ķīnas iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī keramikas nozarē (arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu), liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secina, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

                     (129)

                     Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstīgām ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvā valstī.

               3.2.3.   Reprezentatīvā valsts

         3.2.3.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (130)

                     Konstatējusi, ka cenas un/vai izmaksas Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē ietekmē nozīmīgi kropļojumi, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu aprēķināja salikto normālo vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

                     (131)

                     Reprezentatīvās valsts izvēle balstījās uz šādiem kritērijiem:

                                 (2)

                                 līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (116), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR;

                                 (3)

                                 attiecīgā ražojuma ražošana minētajā valstī;

                                 (4)

                                 attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī;

                                 (5)

                                 ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

                     (132)

                     Kā minēts 31. apsvērumā, 18. jūlija paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā ir apzinājusi trīs iespējamās reprezentatīvās valstis — Brazīliju, Taizemi un Turciju — un ir uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ierosināt citas valstis. Gan CCCLA, gan pieprasījuma iesniedzējs iesniedza vairākas piezīmes par iespējamajām reprezentatīvajām valstīm, tomēr neviens no tiem neierosināja nevienu citu valsti.

               3.2.3.2.   Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā

                     (133)

                     Brazīlija, Taizeme un Turcija tiek klasificētas pie valstīm ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, proti, tās visas Pasaules Banka klasificē pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem”.

                     (134)

                        CCCLA norāda (117), ka 2017. gadā Turcijas NKI uz vienu iedzīvotāju bijis ievērojami lielāks nekā Ķīnai vai Brazīlijai. Līdzīgi arī pieprasījuma iesniedzējs norāda (118), ka 2016. gada IKP uz vienu iedzīvotāju Brazīlijā bijis ļoti līdzīgs Ķīnas IKP uz vienu iedzīvotāju, savukārt Turcijas IKP uz vienu iedzīvotāju bijis ievērojami lielāks. Tādējādi abas ieinteresētās personas apgalvo, ka šā kritērija dēļ Turcija ir mazāk piemērota.

                     (135)

                     Pamatregulā ir minēta “attiecīga .. valsts ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni”. Tādējādi pamatregulā nav paredzēts, ka Komisija izvēlas valsti, kuras NKI vai IKP uz vienu iedzīvotāju ir vistuvākais Ķīnas attiecīgajam rādītājam. Drīzāk nozīmīgs kritērijs ir ekonomiskās attīstības līmeņa līdzība. Lai noteiktu šādu līdzību, ir lietderīgi izmantot valsti, ko Pasaules Banka klasificējusi pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem, tāpēc, ka, nosakot vairākas potenciāli piemērotas valstis ar līdzīgu attīstības līmeni, šajā klasifikācijā tā pamatojas uz vairākiem objektīviem ekonomiskiem kritērijiem. Tā kā visas trīs valstis ir iekļautas vienā un tajā pašā Pasaules Bankas datubāzes kategorijā, tad tiek uzskatīts, ka tās atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajam kritērijam. Tādējādi Komisija secina, ka visas trīs valstis vienādi atbilst šim kritērijam, un tāpēc piezīme tiek noraidīta.

               3.2.3.3.   Pārskatāmā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī un attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

                     (136)

                     Praktiski visas pasaules valstis ražo zināmu daudzumu pārskatāmā ražojuma. Izanalizējusi pieejamos datus, jo īpaši datus no Global Trade Atlas (GTA) (119) un Orbis Bureau van Dijk (Orbis) (120), Komisija atzina, ka šajā izmeklēšanā iespējamas reprezentatīvās valstis varētu būt Brazīlija, Taizemes un Turcija.

                     (137)

                        CCCLA savās piezīmēs pauž bažas, ka Brazīlijas, Taizemes un Turcijas paziņoto ražošanas faktoru dēļ ir lielas vidējo importa cenu atšķirības. Tā apgalvo, ka šīs atšķirības galvenokārt ir saistītas ar importa daudzumu. Parasti mazāki importa daudzumi ir saistīti ar augstākām cenām. CCCLA arī pauž šaubas par Harmonizētās sistēmas (HS) sešciparu koda līmenī izteikto cenu precizitāti un aicina Komisiju izmantot detalizētākos astoņciparu līmeņa kodus. Attiecībā uz finanšu datu pieejamību CCCLA norāda, ka Turcijas un Brazīlijas peļņa un PVA izmaksas noteiktas tikai vienam vai diviem uzņēmumiem, tāpēc tās var būt gadījuma rakstura faktoru ietekmētas (piemēram, zīmola ražojumu pārdošana), savukārt Taizemes rādītāji ir balstīti uz astoņu uzņēmumu vidējiem rādītājiem. CCCLA apgalvo, ka tādējādi būtu jāizvēlas Taizeme.

                     (138)

                     Pieprasījuma iesniedzējs, no otras puses, apgalvo, ka par reprezentatīvo valsti būtu jāizmanto Brazīlija. Tas apgalvo, ka divi no astoņiem Taizemes uzņēmumiem, kurus Komisija norādījusi, šķiet, nemaz neražo pārskatāmo ražojumu un ka par Taizemi nav pieejami jaunākie finanšu dati. Pieprasījuma iesniedzējs arī min, ka sākotnējā izmeklēšanā Taizemes ražotājs nevarēja sniegt pietiekami detalizētus datus. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka Savienības ražotāju PVA un peļņai, kādu tie gaidītu, ja nebūtu importa par dempinga cenām, vislabāk atbilst pārskatīšanas pieprasījumā ierosinātie Brazīlijas ražotāja pārdošanas, vispārējie un administratīvie izdevumi (“PVA”) un peļņa. Pieprasījuma iesniedzējs norāda arī, ka Taizemes ražotāju vidējie PVA un peļņas rādītāji ir pārāk zemi un ka no tiem abiem paziņotā peļņa ir zem mērķa peļņas līmeņa, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka tā ierosinātais ražotājs Brazīlijā spēj sagatavot un iesniegt pieprasīto informāciju par izmaksām.

                     (139)

                     Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija norāda, ka vidējo importa cenu atšķirības pašas par sevi nenozīmē, ka dati nav uzticami. Ja vien ražošanas faktoru importa daudzumi ir pietiekami reprezentatīvi un ja nav citu konkrētu apstākļu, kas tos padarītu nereprezentatīvus vai nepiemērotus, nav objektīva iemesla izslēgt ne tos, ne kādu no ierosinātajām valstīm. Ciktāl ir runa par klasifikācijas līmeni, Komisijas cenšas izmantot atbilstošāko un detalizētāko līmeni, kāds pieejams, pamatojoties uz lietas materiāliem. Ķīnas ražotāji eksportētāji līdz šim ir snieguši Ķīnas astoņciparu līmeņa kodus, kas lielākoties atbilst HS sešciparu līmeņa kodiem, jo divi pēdējie cipari ir “00”. Kad bija iespējams, Komisija noteica un izmantoja līdzvērtīgos astoņciparu kodus no reprezentatīvās valsts nomenklatūras. Tā kā konkrētu apgalvojumu par kādu konkrētu ražošanas faktoru nebija, tad Komisija izmantoja datus, kā sīkāk izskaidrots tālāk 155. apsvērumā.

                     (140)

                     Turklāt tas, ka Taizemes finanšu rādītāji (piemēram, PVA un peļņa) ir balstīti uz vairāk uzņēmumu rādītājiem nekā pārējo divu valstu rādītāji, pats par sevi nenozīmē, ka pirmie ir uzticamāki. Katrā ziņā pamatregulā ir noteikts, ka “attiecīgajiem datiem” jābūt “viegli pieejamiem”, bet nav norādīts, ka tam vajadzētu būt iespējami plašam datu kopumam. Turklāt revidētu Turcijas uzņēmuma grāmatvedības pārskatu pieejamība ļauj Komisijai attiecīgā gadījumā izslēgt no finanšu rādītājiem ikviena ārkārtas notikuma vai darbības ietekmi. To nevar teikt par abu pārējo valstu uzņēmumiem. Tādējādi detalizētākie dati bija pieejami par Turcijas uzņēmumu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, CCCLA apgalvojumi tiek noraidīti.

                     (141)

                     Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu par Brazīlijas ražotāja PVA un peļņas līmeni Komisija norāda, ka jautājums par to, vai reprezentatīvās valsts PVA un peļņas līmeņi atbilst attiecīgajiem Savienības ražotāju līmeņiem vai to gaidām, izvēloties vispiemērotāko reprezentatīvo valsti, nav no svara. Turklāt, pretēji pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam, pārskatīšanas pieprasījumā norādītie Brazīlijas ražotāja finanšu dati un izmaksu dati nebija publiski pieejami. Rezultātā pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumi tiek noraidīti.

                     (142)

                     Komisija rūpīgi analizēja visus lietas materiālos pieejamos attiecīgos datus par visiem ražošanas faktoriem visās trijās potenciālajās reprezentatīvās valstīs, un ņēma vērā tālāk minēto:

                                 (6)

                                    GTA datubāze liecina, ka visas trīs valstis importē lielāko daļu izejvielu reprezentatīvos daudzumos. Tomēr vairākas izejvielas (piemēram, silīcija dioksīds un kvarcs, pigmenti un ģipsis) kopā veido aptuveni 20 % no integrēta ražotāja ražošanas izmaksām, Turcijā un Taizemē importa daudzumi ir ievērojami lielāki nekā Brazīlijā;

                                 (7)

                                 Turcijā identificētajam ražotājam ir publiski pieejami revidēti jaunākie finanšu pārskati (121), bet Brazīlijā un Taizemē identificētajiem uzņēmumiem nav. Lai gan finanšu pārskatu pieejamība nav priekšnoteikums šāda veida analīzei, tomēr tie rada priekšrocības, jo ļauj Komisijai pārliecināties, ka tiek izmantoti piemērotākie rādītāji un ka nav ņemta vērā iespējamo ārkārtas notikumu ietekme;

                                 (8)

                                 Turcijā ir pieejama detalizēta un publiska informācija par darbaspēka izmaksām (122) valstī, kā arī sīka informācija par attiecīgajā nozarē (nemetālisko minerālu nozarē, kas ietver keramikas, stikla, cementa un kaļķu ražošanu) nostrādāto stundu skaitu. Dati Turcijā ietver sociālā nodrošinājuma maksājumus un citus darbaspēka izmaksu izdevumus, kas uzņēmumiem jāmaksā. Šajā gadījumā darbaspēka izmaksas ir būtisks faktors, jo tās veido vidēji 45 %–55 % no kopējām ražošanas izmaksām.

                     (143)

                     Pamatojoties uz visu šo faktoru kopējo ietekmi, Komisija šajā izmeklēšanā par vispiemērotāko reprezentatīvo valsti uzskatīja Turciju. Komisija 9. oktobra paziņojumā darīja zināmu ieinteresētajām personām nodomu izmantot Turciju par reprezentatīvo valsti un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

                     (144)

                     Pieprasījuma iesniedzējs savās piezīmēs (123), ko tas sniedza pēc 9. oktobra paziņojuma, apgalvo, ka, izraugoties vispiemērotāko reprezentatīvo valsti, Komisija izmantojusi tikai divus no četriem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā. Pieprasījuma iesniedzējs lūdz Komisiju izpaust visu ražošanas faktoru galīgās un atjauninātās atsauces vērtības, uz kuru pamata tika noteikta normālā vērtība. Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs lūdz Komisiju arī novērtēt, kāda ietekme uz normālo vērtību bijusi nesenajām Turcijas politiskajām un ekonomiskajām norisēm, kuru dēļ ievērojami samazinājās Turcijas liras vērtība.

                     (145)

                     Atbildot uz šīm piezīmēm, Komisija apstiprina, ka atbilstoši 133.–142. apsvērumā sniegtajam skaidrojumam, izraugoties reprezentatīvo valsti, tika rūpīgi analizēti visi trīs galvenie kritēriji. Ceturtais kritērijs par pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību ir piemērojams tikai tad, ja valsti nevar atlasīt, pamatojoties uz pirmajiem trijiem kritērijiem, tomēr šajā izmeklēšanā tas tā nav. Turcijas liras devalvācija, kā to atzinis arī pieprasījuma iesniedzējs, notika pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, un šā iemesla dēļ Komisija neredz pamatojumu vērtēt tās ietekmi uz normālo vērtību. Pieprasījuma iesniedzēja lūgums sniegt tam dažādo ražošanas faktoru skaitliskās vērtības un avotus nav arguments, kas būtu saistīts ar reprezentatīvās valsts izvēli, un attiecīgie dati ir sniegti tālāk 1. tabulā.

                     (146)

                        CCCLA savās piezīmēs (124) nepiekrīt Komisijas secinājumam, ka visas trīs iespējamās reprezentatīvās valstis vienādā mērā atbilst pirmajam kritērijam, kas attiecas uz līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni. CCCLA apgalvo, ka, vienkārši paļaujoties uz Pasaules Bankas veikto klasifikāciju valstu grupā ar vidēji augstiem ienākumiem, Komisija iegūst 56 valstu grupu, kurā daudzas (piemēram, Ekvatoriālā Gvineja, Fidži, Māršala Salas, Nauru, Sentlūsija u. c.) nevar uzskatīt par valstīm, kurām ir līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnai. Turklāt CCCLA nepiekrīt Komisijai, ka tikai Turcijai ir publiski pieejama informācija par darbaspēka izmaksām. Lai pamatotu savu apgalvojumu, CCCLA norāda uz vēl vienu izmeklēšanu (125), kurā par reprezentatīvo valsti tika ierosināta Taizeme. Visbeidzot, CCCLA apgalvo, ka samērā augstais Turcijas ražotāja PVA un peļņas rādītājs (salīdzinājumā ar Taizemes ražotāju un/vai Ķīnas ražotāju vidējiem rādītājiem) ir saistīts ar faktu, ka Turcijas ražotājs galvenokārt pārdevis zīmola ražojumus, kuri piesaista augstākas cenas. CCCLA apgalvo, ka, ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji neeksportēja zīmola ražojumus, to izmaksas un peļņas struktūra atšķiras no Turcijas uzņēmuma, tādēļ Turcijas dati nav piemēroti, lai aizstātu Ķīnas datus. Lai pamatotu savu apgalvojumu, CCCLA norāda uz sākotnējā izmeklēšanā veikto Brazīlijas normālās vērtības lejupējo korekciju zīmola lietošanas dēļ. Komisija paliek pie nostājas, ka katra valsts vienādā mērā atbilst kritērijam, kas attiecas uz līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, jo tās visas ir klasificētas pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem. Tomēr lēmums par piemērotāko reprezentatīvo valsti tika pieņemts nevis pēc viena kritērija, bet gan, kā paskaidrots 9. oktobra paziņojumā, pēc triju 131. apsvērumā minēto kritēriju kopvērtējuma.

                     (147)

                     Attiecībā uz apgalvojumu par publiski pieejamiem datiem Komisija uzsver, ka piemērotākās reprezentatīvās valsts izvēle notiek katrā lietā atsevišķi, citustarp ņemot vērā citas pārskatāmā ražojuma īpatnības, pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un citas lietas īpatnības. Šā iemesla dēļ izvēle vienā lietā nenozīmē, ka viena un tā pati valsts būtu labākā izvēle arī citā lietā. Katrā ziņā CCCLA minētajā gadījumā Turcija nebija viena no iespējamajām apsvērtajām valstīm, tāpēc izvēle nebija starp Taizemi un Turciju. Komisija atgādina, ka reprezentatīvās valsts izvēli veic katrā lietā atsevišķi. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš 142. apsvērumā, Komisija izvēlējās Turciju, pamatojoties uz vairāku faktoru kopējo ietekmi, no kuriem viens bija nozarei specifisko datu pieejamība par darba laiku un darbaspēka izmaksām uzņēmuma līmenī (pretstatā algām). CCCLA nesniedza līdzīgi pieejamus datus par Taizemi, un Komisija nevarēja izgūt šādus detalizētus datus.

                     (148)

                     Apgalvojums par Turcijas ražotāja PVA un peļņas datu nepiemērotību zīmola lietošanas dēļ nebija pietiekami pamatots. Konkrēti, CCCLA neparādīja, kāpēc un cik lielā mērā zīmola ražojumu pārdošanas dēļ PVA konkrētam uzņēmumam būtu lielākas. Turklāt Komisija uzskata, ka lietas materiālos nav pietiekamu pierādījumu, kas pamatotu apgalvojumu, ka Turcijas uzņēmums pārdotu tikai vai galvenokārt zīmola ražojumus. Tieši pretēji, Komisija ir konstatējusi, ka informācija Turcijas uzņēmuma tīmekļa vietnē liecina (126), ka Kutahya Porselen Sanayi A.S. pārdevis gan zīmola ražojumus, gan ražojumus bez zīmola. Tādējādi gan pieprasījuma iesniedzēja, gan CCCLA apgalvojumi tiek noraidīti.

                     (149)

                     Pēc informācijas izpaušanas CCCLA apgalvo, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Turcijas lira attiecībā pret euro ir devalvējusies par 25 %. Tā apgalvo, ka šāda mēroga devalvācija varētu ievērojami ietekmēt izmaksas un cenas Turcijā un, ļoti iespējams, izraisīt kropļojumus, kas “nesalīdzināmi pārsniegtu Komisijas pieņēmums par Ķīnu”. Tāpēc Turciju nevajadzētu izvēlēties par atbilstošu reprezentatīvo valsti.

                     (150)

                     Komisija atkārtoti uzsver, ka reprezentatīvās valsts izvēle ir balstīta uz kritērijiem, kas minēti 131. apsvērumā. Valūtas devalvācijas iespējamā ietekme nav starp šiem kritērijiem. Tā arī norāda, ka, pamatojoties uz mēneša maiņas kursu, ir aprēķinājusi atsauces vērtības un no tām ieguvusi vidējo vērtību par visu pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tādējādi valūtas kursa svārstību iespējamā ietekme uz atsauces vērtības gada vērtību ir izlīdzināta. Katrā ziņā CCCLA nav parādījusi, kā Turcijas liras devalvācija būtu faktiski ietekmējusi Turcijā iegūto ražošanas faktoru un izejresursu vērtību un kāda šādā gadījumā būtu reālā ietekme uz šādām vērtībām. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraida.

                     (151)

                     Pēc informācijas izpaušanas CCCLA apšauba Turcijas ražotāja paziņoto PVA un peļņas datu uzticamību, apgalvodama, ka tie nevar būt reālistiski, jo PVA 33,14 % apmērā parasti novestu pie bankrota, bet Turcijas uzņēmums vēl aizvien bija guvis peļņu 17,8 % apmērā. Tā jautā, vai vietā nevarētu izmantot PVA un peļņas datus no citas reprezentatīvās valsts.

                     (152)

                     Komisija vispirms norāda, ka CCCLA nav sniegusi pamatojošus pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumu, un neatsaucās uz konkrētu revidētu Turcijas ražotāja pārskata daļu, kas liecinātu, ka dati nav uzticami. Komisijai lietas materiālos nebija pierādījumu, kas liecinātu, ka PVA un peļņu, ko guvis Turcijas uzņēmums, būtu varējuši ietekmēt traucējumi ražošanas procesā. Katrā ziņā Komisija atgādina, ka uzņēmuma PVA un peļņas dati ir izteikti procentos no pārdoto preču izmaksām, nevis procentos no apgrozījuma. Turklāt, kā paskaidrots tālāk 222. apsvērumā, dažiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem ir līdzīgs PVA līmenis un tas ir salīdzināms gan ar izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem, gan izmantotajiem Turcijas uzņēmuma pārskatiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka Turcijas uzņēmuma PVA dati un peļņa ir samērīgi. Rezultātā CCCLA apgalvojums tiek noraidīts.

               3.2.3.4.   Secinājums par reprezentatīvo valsti

                     (153)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi un lietas materiālos pieejamos datus, lai noteiktu atbilstošās ražošanas un pārdošanas izmaksas atbilstošā reprezentatīvajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija izmantoja Turcijas un Turcijas uzņēmuma Kutahya Porselen Sanayi A.S. datus.

               3.2.4.   Normālās vērtības aprēķināšanai izmantotie dati

                     (154)

                     Komisija 9. oktobra paziņojumā ir norādījusi — lai aprēķinātu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā ir paredzējusi izmantot GTA pieejamos datus par izejvielu importu, Turcijas Statistikas institūta (Turkstat) (127) informāciju par darbaspēku, elektroenerģiju un dabasgāzi un Turcijas uzņēmuma Kutahya Porselen Sanayi A.S finanšu datus par PVA un peļņu, kas pieejami tā revidētajos pārskatos, kurus publiskojis Orbis.

                     (155)

                     Nākamajā tabulā ir apkopoti aprēķinos izmantotie ražošanas faktori ar attiecīgajiem HS kodiem vai valsts mēroga kodiem, kuri izmantoti attiecīgi Ķīnā vai Turcijā, un vienības vērtības no GTA vai Turkstat datubāzes.

                        1. tabula.

                        Keramikas galda piederumu ražošanas faktori

                                 Ražošanas faktors

                                 Deklarētais Ķīnā izmantotais valsts mēroga kods

                                 Atbilstošais HS kods vai Turcijā izmantotais valsts mēroga kods

                                 Vienības cena (RMB/kg)

                                    Izejvielas

                                 Silīcijsmilts un kvarca smilts

                                 2505 10 00

                                 2505 10

                                 0,260

                                 Kaolīns un citādi kaolīnmāli, kalcinēti vai nekalcinēti

                                 2507 00 90

                                 2507 00 80

                                 1,038

                                 Betonīts, karsēts vai nekarsēts

                                 2508 10 00

                                 2508 10

                                 2,580

                                 Šamots vai dinasa zemes

                                 2508 70 00

                                 2508 70

                                 1,347

                                 Ģipšakmens; anhidrīts

                                 2520 10 00

                                 2520 10

                                 0,122

                                 Laukšpats

                                 2529 10 00

                                 2529 10

                                 0,561

                                 Minerālvielas, kas citur nav minētas un iekļautas

                                 2530 90 99

                                 2530 90

                                 8,218

                                 Gatavi pigmenti, gatavi stikla blāvotāji (opalescentas vielas), gatavas krāsas un tamlīdzīgi preparāti

                                 320710 00

                                 3207 10

                                 35,924

                                 Stikla frite un citāds stikls pulveru, granulu vai kristālu veidā

                                 3207 40 00

                                 3207 40

                                 5,307

                                 Neslāņainas struktūras alumīnija pulveri

                                 7603 10 00

                                 7603 10

                                 19,032

                                    Darbaspēks

                                 Darbaspēka izmaksas ražošanas sektorā

                                 nav

                                 nav

                                 35,975

                                    Enerģija

                                 Elektroenerģija

                                 nav

                                 nav

                                 0,526

                                 Dabasgāze

                                 nav

                                 nav

                                 2,082

                                    Cits

                                 Ūdens

                                 nav

                                 nav

                                 1,191

               3.2.4.1.   Izejvielas

                     (156)

                     Starp uzņēmumiem pat vienā ražotāju eksportētāju grupā bijušas ievērojamas izmantoto izejvielu, sevišķi dažādu māla un glazūras veidu, atšķirības. Jo īpaši, Komisijas konstatēja, ka grupā, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viens uzņēmums ir pircis gatavo maisījumu, tā saukto “zaļo pastu”, kas sastāv no dažādu veidu māla, savukārt otrs visas atsevišķās izejvielas pircis atsevišķi un pats tās sajauca savā rūpnīcā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis uzņēmums māla ražošanai ir pircis vismaz 25 dažādas izejvielas, un 92 % no kopējām māla izejvielu izmaksām veidoja piecas svarīgākās no tām. Līdzīgi viens uzņēmums pircis gatavas krāsas, savukārt cits glazūras ražošanai pircis gandrīz 40 dažādu izejvielu, un 90 % no kopējām glazūras un krāsu izejvielu izmaksām veidoja piecas svarīgākās. Tādēļ Komisija strādāja ar pieciem svarīgākajiem variantiem gan attiecībā uz mālu, gan krāsās/glazūru. Līdzīga pieeja tika izmantota attiecībā uz veidņu ražošanu, kur viena izejviela no 12 veidoja vairāk nekā 97 % no kopējām veidņu izejvielu izmaksām. Tādējādi 1. tabulā nav uzskaitīti starpmateriāli — glazūra, veidnes un krāsas —, bet svarīgākās izejvielas, kas izmantotas, lai ražotu katru no tām.

                     (157)

                     Visām izejvielām neizkropļotā vienības cena tika noteikta pēc vidējās svērtās importa cenas reprezentatīvajā valstī no visām trešām valstīm. Tomēr imports no ĶTR tika izslēgts, ņemot vērā šajā valstī pastāvošos nozīmīgos kropļojumus, kas ir konstatēti iepriekš 3.2.2.10. iedaļā. Vajadzības gadījumā no bāzes datiem tika izņemti nereprezentatīvi apjomi ar nesamērīgi augstām vienības cenām.

                     (158)

                     Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, parasti Komisija importa cenai pieskaitītu reprezentatīvās valsts ievedmuitu un aplēstās transporta izmaksas. Tomēr šajā gadījumā, ņemot vērā, ka dempinga starpības, kā izskaidrots 174. apsvērumā, jau ir tik lielas, ka var apstiprināt dempinga pastāvēšanu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, šīs pārskatīšanas rezultātam dempinga starpības palielinājums korekcijas rezultātā nav būtisks.

                     (159)

                     Par izmantojamo materiālu tika uzskatītas silīcija dioksīda plātnes, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās veidoja aptuveni [1–5 %] (128) no kopējām Hunan grupas ražošanas izmaksām. Šīs izmaksas netika atsevišķi aizstātas ar reprezentatīvu atsauces cenu. Toties izmantojamo materiālu izmaksu procentuālā daļa ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksās tad tika pārnesta pie izejvielu izmaksām, kas noteiktas, pamatojoties uz neizkropļotām cenām.

               3.2.4.2.   Darbaspēks

                     (160)

                     Detalizētu informāciju par algām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs publicē Turcijas Statistikas institūts. Komisija izmantoja 2016. gada ražošanas sektorā paziņotās algas par saimniecisko darbību C.23 (Citu nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana) (129) saskaņā ar NACE 2. red. klasifikāciju (130). Izmantojot Turcijas Statistikas institūta publicēto iekšzemes ražotāju cenu indeksu (131), tika koriģēta 2016. gada vidējā mēneša vērtība attiecībā uz inflāciju.

               3.2.4.3.   Elektroenerģija

                     (161)

                     Elektroenerģijas cenu uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) publicē Turcijas Statistikas institūts regulāros paziņojumus presei. Komisija izmantoja 2018. gada 28. septembrī publicētos datus par elektroenerģijas cenām rūpnieciskajiem lietotājiem atbilstīgajā patēriņa grupā kurušos par kWh (132) (attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu) (133).

               3.2.4.4.   Dabasgāze

                     (162)

                     Dabasgāzes cenu uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) publicē Turcijas Statistikas institūts regulāros paziņojumus presei. Komisija izmantoja atbilstīgo tarifu sarakstu, kam pamatā ir līdzīgs patēriņa līmenis (134) un kas aptver pārskatīšanas izmeklēšanas periodu (135).

               3.2.4.5.   Ūdens

                     (163)

                     Ūdens izmaksas rūpnieciskajiem lietotājiem Turcijā publicē Turcijas Republikas Prezidenta Ieguldījumu birojs (136), pamatojoties uz datiem, ko snieguši trīs reģionālie avoti: Stambulas (Istanbul), Eskišehiras (Eskisehir) un Antaljas (Antalya) Ūdens un kanalizācijas pārvalde. Komisija izmantoja Eskišehiras datus, jo Turcijas uzņēmums, kas izmantots PVA un peļņas noteikšanai, atrodas šajā reģionā.

               3.2.5.   Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņa

                     (164)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

                     (165)

                     Lai noteiktu neizkropļotu PVA un peļņas vērtību, Komisija izmantoja finanšu datus no Turcijas uzņēmuma Kutahya Porselen Sanayi A.S. Precīzāk, Komisija izmantoja PVA un peļņas rādītājus, kas paziņoti revidētajos uzņēmuma pārskatos par 2017. gadu un pirmajā ceturkšņa ziņojumā par 2018. gadu. Pieejamā informācija par uzņēmumu liecina, ka darījumdarbība lielākoties ir bijusi saistīta ar attiecīgo ražojumu, un informācija no finanšu pārskatiem liecina, ka šajā periodā nav bijuši ārkārtas notikumi, kuru dēļ vajadzētu koriģēt paziņotos datus. PVA un peļņa tika koriģēta EXW līmenī, no kopējām PVA un apgrozījuma atņemot iepakošanas un transportēšanas izmaksas.

                     (166)

                     Rezultātā neizkropļotajām ražošanas izmaksām tika pieskaitītas šādas pozīcijas:

                                 (9)

                                 PVA izmaksas 33,14 %, izteiktas pārdoto preču izmaksām, piemērotas ražošanas izmaksu summai;

                                 (10)

                                 peļņa 17,8 %, izteikta pārdoto preču izmaksām, piemērota ražošanas izmaksu summai.

               3.2.5.1.   Aprēķins

                     (167)

                     Salikto normālo vērtību Komisija aprēķināja, izmantojot šādu metodiku. Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas ražošanas izmaksas. Pēc tam Komisija reizināja izmantojuma koeficientus (ražotāja eksportētāja ražošanas procesa līmenī attiecībā uz materiāliem, darbaspēku, elektroenerģiju un ūdeni) ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī Turcijā. Turklāt attiecībā uz iepriekš 159. apsvērumā minētajiem izmantojamajiem materiāliem (silīcija dioksīda plātnēm) Komisija neizkropļotām tiešajām ražošanas izmaksām piemēroja procentuālo daļu, kas vienāda ar ražošanas daļu ražotāja eksportētāja paziņotajās ražošanas izmaksās.

                     (168)

                     Otrkārt, minētajām ražošanas izmaksām Komisija piemēroja Kutahya Porselen Sanayi A.S. PVA un peļņu.

                     (169)

                     Pamatojoties uz to, Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

               3.2.6.   Eksporta cena

                     (170)

                     Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, kuru eksportē uz Savienību pārdošanai.

               3.2.7.   Salīdzinājums un dempinga starpība

                     (171)

                     Salikto normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu EXW līmenī, Komisija salīdzināja ar eksporta cenu uz Savienību EXW līmenī.

                     (172)

                     Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Pārdošana eksportam notika FOB līmenī, tādējādi eksporta cena tika koriģēta, ņemot vērā iekšzemes vedmaksu, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksas, iepakošanas, bankas un kredīta izmaksas (10 %–15 % diapazonā).

                     (173)

                     Jautājums par to, vai koriģēt normālo vērtību, ņemot vērā daļējo PVN atmaksu attiecībā uz eksportu, palika atklāts, jo dempinga starpības jau noteica, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastāvējis dempings. Tāpēc šīs pārskatīšanas rezultātam dempinga starpības pieaugums PVN korekcijas rezultātā nav būtisks.

                     (174)

                     Tādējādi iegūtā vidējā svērtā Hunan Hualian grupas dempinga starpība, izteikta procentos no grupas CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 35,1 %.

               3.2.8.   Dempinga starpība pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem

                     (175)

                        Eurostat dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma vidējā eksporta cena (CIF) no Ķīnas uz Savienību bijusi aptuveni 1,8 EUR/kg. Tā ir zemāka par vidējo eksporta cenu, kas aplēsta CIF līmenī tajā pašā periodā ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, proti [2,0–2,4 EUR/kg] (137).

                     (176)

                     Veicot aprēķinus ar ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējo normālo vērtību un vidējo Ķīnas eksporta cenu (koriģētu EXW līmenī, pamatojoties uz pieejamajiem datiem (138)) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tika iegūta dempinga starpība 65 %–75 % diapazonā. Ja Komisija izmantotu Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā noteikto normālo vērtību, dempinga starpība būtu vēl lielāka. Tas nozīmē, ka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, attiecīgais ražojums eksportam no Ķīnas uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdots par dempinga cenām.

               3.2.9.   Secinājums par dempinga turpināšanos

                     (177)

                     Pamatojoties uz datiem, ko sniedzis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, proti, Hunan Hualian grupa, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies ar dempinga starpību 35 %. Līdzīgi, pamatojoties uz valsts mēroga statistikas datiem (Eurostat), attiecīgais ražojums pārdošana eksportam no Ķīnas uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas ir pārdots par dempinga cenām un dempinga starpība ir bijusi aptuveni 70 %.

                     (178)

                     Tādējādi Komisija secina, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

               3.3.   Pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību no ĶTR

                     (179)

                     Papildus konstatējumam, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis dempings, Komisija izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Lai to izdarītu, Komisija analizēja šādus papildu elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums.

               3.3.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

                     (180)

                     Ķīna ir pasaulē lielākā keramikas galda piederumu un virtuves piederumu eksportētāja, un tai ir desmitiem tūkstošu aktīvu dažāda lieluma ražotāju (139). Pārskatīšanas pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvo, ka Ķīnas ražošanas jauda 2016. gadā bijusi 5,5 miljoni tonnu, turklāt neizmantotā jauda pārsniegusi 36 % un tiekot prognozēts, ka līdz 2021. gadam tā nesamazināsies zem 30 % (140). Tik liela ražošanas jauda nozīmē, ka Ķīna viena pati varētu vairākkārt apmierināt patēriņu Savienībā, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tiek lēsts aptuveni 634 000 tonnu apmērā (sk. tālāk 205. apsvērumu). Jaudas pārpalikuma problēma ir atzīta arī dažu lielo Ķīnas ražotāju finanšu pārskatos (141).

                     (181)

                     Kā sīkāk paskaidrots tālāk 4.3.1. iedaļā, pēc pasākumu noteikšanas keramikas galda piederumu eksports Savienībā turpinājās lielos daudzumos un joprojām veidoja gandrīz 60 % no Savienības patēriņa. Tas norāda, ka Ķīnas keramikas galda piederumu ražotājiem eksportētājiem ir spēcīgas darījumu attiecības ar to klientiem Savienībā.

                     (182)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Ķīna ir viena no lielākajām keramikas galda piederumu ražotājām pasaulē un tai ir ievērojama neizmantotā jauda, ko, ņemot vērā pastāvošās spēcīgās darījumu attiecības, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, varētu viegli iedarbināt, lai eksportētu uz Savienību.

               3.3.2.   Eksports uz trešām valstīm

         3.3.2.1.   Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās

                     (183)

                     Līdzīgi kā pārdošana Savienībā, viss eksports uz trešām valstīm tika pārdots neatkarīgiem pircējiem FOB līmenī. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu Komisija izmantoja eksporta cenu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, kuru eksportē uz pārējām pasaules valstīm.

                     (184)

                     Kā jau paskaidrots 154.–167. apsvērumā, tika aprēķināta saliktā normālā vērtība.

                     (185)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu EXW līmenī salīdzināja salikto normālo vērtību ar eksporta cenu uz trešām valstīm. Tāpēc FOB eksporta cena tika koriģēta, ņemot vērā iekšzemes vedmaksu, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksas, iepakošanas, bankas un kredīta izmaksas (10 %–15 % diapazonā).

                     (186)

                     Iepriekš minētajā salīdzināšanā tika noteikts, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijusi aptuveni 57 %.

               3.3.2.2.   Visa Ķīna

                     (187)

                        GTA dati liecina, ka Ķīna (142) eksportējusi 1 523 910 tonnas, kuru vērtība ir 3 755 428 981 RMB, jeb vidējā FOB vērtība bijusi 19,09 RMB/kg.

                     (188)

                     Kā jau paskaidrots 154.–167. apsvērumā, tika aprēķināta saliktā normālā vērtība.

                     (189)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu EXW līmenī salīdzināja salikto normālo vērtību ar eksporta cenu. Tāpēc FOB eksporta cena tika koriģēta, ņemot vērā iekšzemes vedmaksu, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksas, iepakošanas, bankas un kredīta izmaksas (10 %–15 % diapazonā).

                     (190)

                     Minētais salīdzinājums liecina, ka valsts mēroga dempinga starpība eksportam uz visām trešām valstīm (izņemot Savienību) ir 15–24 % diapazonā.

               3.3.3.   Secinājums par Ķīnas eksportu uz trešo valstu tirgiem

                     (191)

                     Komisija ir konstatējusi, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportu uz trešām valstīm ir veicis par dempinga cenām. Komisija ir konstatējusi arī, ka, pamatojoties uz pieejamo statistiku, arī Ķīnas eksports uz pārējām pasaules valstīm ir pārdots par dempinga cenām.

                     (192)

                     Tādējādi Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir realizēts arī trešo valstu tirgos.

               3.3.4.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (193)

                     Savienība ir viens no lielākajiem keramikas galda piederumu tirgiem pasaulē. Kā jau minēts iepriekš 181. apsvērumā, pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2012. gadā Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports Savienībā turpinājās ievērojamos daudzumos. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas keramikas galda piederumu eksports uz Savienību veidoja gandrīz 60 % no Savienības patēriņa. Tas skaidri parāda, ka Savienība Ķīnas keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem joprojām ir bijusi pievilcīgs un svarīgs tirgus galamērķis.

               3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

                     (194)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas Savienības tirgū turpinājās par dempinga cenām. Komisija ir konstatējusi arī, ka ĶTR bija lielākā keramikas galda piederumu eksportētāja pasaulē un tai bija ievērojama neizmantotā jauda.

                     (195)

                     Bez tam Komisija ir konstatējusi, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse trešo valstu tirgos apstiprina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienībā ir iespējama dempinga turpināšanās.

                     (196)

                     Visbeidzot, Komisija ir konstatējusi, ka pat pēc pasākumu noteikšanas Savienības tirgus ir palicis pievilcīgs Ķīnas keramikas galda piederumu ražotājiem eksportētājiem.

                     (197)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv liela iespējamība, ka pieaugs keramikas galda piederumu eksports par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību.

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

                     (198)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja vairāk nekā 130 zināmie ražotāji. Ražošana bija koncentrēta Apvienotajā Karalistē, Čehijā, Francijā, Itālijā, Polijā, Portugālē, Rumānijā un Vācijā. Spriežot pēc Eurostat datiem, kas salīdzināti un koriģēti, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, ko bija iesnieguši izlasē iekļautie Savienības ražotāji, un datiem, ko bija iesniedzis pieprasījuma iesniedzējs, kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms PIP laikā bija 279 339 tonnas. Savienības ražotāji, kuru ražošanas apjoms veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

                     (199)

                     Pēc procedūras sākšanas viens Savienības ražotājs pauda šaubas par to datu uzticamību, kurus pārskatīšanas pieprasījumā bija snieguši tā iesniedzēji. Proti, uzņēmums apgalvo, ka dati, ko izmantojuši pieprasījuma iesniedzējs, nav pārredzami trešām personām un lielākoties nav balstīti uz oficiāliem Eurostat vai Prodcom datiem, bet gan uz datiem, kas iegūti no Savienības ražotāju apvienībām, kuras atbalsta pārskatīšanas pieprasījumu. Uzņēmums apgalvo, ka, pamatojoties tikai uz Prodcom datiem, pieprasījuma iesniedzējam pārskatīšanas pieprasījuma iesniegšanai nepietiktu atbalsta, jo tiktu pārstāvēti tikai 21,8 % no Savienības ražošanas apjoma.

                     (200)

                     Arī CCCLA ir nākusi klajā ar piezīmēm par pārskatīšanas pieprasījumā izmantoto datu uzticamību. Tā apgalvo, ka izmantotā cenu informācija nav uzticama, jo dempinga, cenu samazinājuma (undercutting) un mērķa cenu samazinājuma (underselling) aprēķinos nav ņemtas vērā tādas ražojuma īpašības kā dekoratīvie mērķi, patērētāju uztvere vai zīmola lietošana.

                     (201)

                     Pirmkārt, Komisija norāda, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tā pirms izmeklēšanas sākšanas ir veikusi rūpīgu pārbaudi. Tā ir analizējusi pieprasījumā ietvertos datus un sazinājusies ar visiem zināmajiem Savienības ražotājiem, lai arī tie sniegtu datus par ražošanas apjomu un paustu nostāju par sūdzību.

                     (202)

                     Otrkārt, metodika, kas pieprasījumā izmantota ražošanas apjoma skaitlisko rādītāju aprēķināšanai, ir tāda pati, kāda saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tika piemērota sākotnējā izmeklēšanā. Metodika ir skaidrota pašā pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī papildu materiālos, ko pieprasījuma iesniedzējs sniedzis pēc procedūras sākšanas.

                     (203)

                     Treškārt, pieprasījuma iesniedzēja veiktie aprēķini pārskatīšanas pieprasījumā tik tiešām ir balstīti uz ierobežotu skaitu ražojuma veidu un tajos nav ņemtas vērā ražojuma īpašību nianses. Tomēr tajā laikā pieprasījuma iesniedzējam nebūtu bijis iespējams sniegt detalizētāku aprēķinu. Detalizēta informācija par cenu atšķirībām atkarā no ražojuma veida un īpašībām nav publiski vai pamatoti pieejama. Kad procedūra tika sākta, pamatojoties uz tolaik pieejamajiem datiem, Komisija bija pārliecināta, ka ir pietiekams atbalsts un pietiekami pierādījumi, lai sāktu pārskatīšanas izmeklēšanu. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (204)

                     Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto Eurostat importa statistiku un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā. Šie pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

                     (205)

                     Attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

                        1. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Patēriņš Savienībā (t)

                                 598 829

                                 596 718

                                 607 335

                                 622 226

                                 634 255

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    100

                                    101

                                    104

                                    106

                                    Avots: Eurostat, FEPF un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

                     (206)

                     Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā ir palielinājies par 5,9 %.

               4.3.   Imports Savienībā no ĶTR

         4.3.1.   Apjoms un tirgus daļa

                     (207)

                        Eurostat dati liecina, ka attiecīgā ražojuma importa apjomam, tirgus daļai un vidējām cenām bija šāda dinamika.

                        2. tabula

                                 Imports no ĶTR

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Importa apjoms (t)

                                 339 011

                                 329 004

                                 339 731

                                 346 026

                                 356 667

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    97

                                    100

                                    102

                                    105

                                 Tirgus daļa (%)

                                 56,6 %

                                 55,1 %

                                 55,9 %

                                 55,6 %

                                 56,2 %

                                    Avots: Eurostat

                     (208)

                     Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas sasniedza 356 667 tonnas. Kaut arī kopš pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas 2012. gada novembrī importa apjoms joprojām ir liels, tas tomēr ir samazinājies. Importa no Ķīnas tirgus daļa kopš sākotnējās izmeklēšanas ir līdzīgā veidā samazinājusies, vienīgi attiecīgajā periodā piedzīvojot nelielas svārstības, un PIP laikā tā ir palikusi samērā stabila 56,2 % apmērā. Var pamatoti pieņemt, ka tirgus daļu samazinājums un patlabanējā stabilizācija ir spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultāts.

               4.3.2.   Cenas un cenu samazinājums

                     (209)

                     Attiecīgajā periodā importa cenām no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika.

                        3. tabula

                                 Imports no ĶTR

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Vidējā importa cena (EUR/t)

                                 1 626

                                 1 922

                                 1 855

                                 1 827

                                 1 791

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    118

                                    114

                                    112

                                    110

                                    Avots: Eurostat

                     (210)

                     Attiecīgajā periodā importa cenas no Ķīnas palielinājās par 10 % — no 1 626 EUR/t līdz 1 791 EUR/t. Šī ir attiecīgā ražojuma vidējā importa cena par tonnu, tāpēc tendenci varētu būt ietekmējušas pārmaiņas ražojuma sortimentā.

                     (211)

                     Pārdošanas cenu salīdzinājums Savienības tirgū tika veikts starp izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām pārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū un izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju vidējām svērtajām cenām. Attiecīgās Savienības ražotāju pārdošanas cenas vajadzības gadījumā pēc atlaižu un rabatu atņemšanas tika koriģētas līdz EXW līmenim, t. i., izslēdzot vedmaksu Savienībā un komisijas maksas.

                     (212)

                        CCCLA piezīmēs apgalvo, ka Ķīnas ražotāji pārdevuši tikai ražojumus bez zīmola, savukārt Savienības ražotāji — augstas kvalitātes ražojumus un zīmola ražojumus (143).

                     (213)

                     Sākotnējā izmeklēšanā Savienības ražošanas nozares cenas tika koriģētas, ņemot vērā kvalitātes atšķirības, tirdzniecības līmeni un zīmola lietošanu. Attiecībā uz kvalitāti tika secināts, ka no patērētāja viedokļa zemākas kategorijas ražojumi Savienības tirgū konkurē ar ražojumiem, kuru kvalitāte atbilst A kategorijai. Tāpēc zemākas kategorijas ražojuma cenas tika koriģētas līdz A kategorijas līmeņa cenām (144).

                     (214)

                     Tomēr pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā līdzīga korekcija netika veikta. Tika konstatēts, ka izlasē iekļautie Ķīnas un Savienības ražotāji pārdevuši A, B vai AB kvalitātes kategorijas ražojumus. Ķīnas ražotāji ražoja zemākas kvalitātes kategorijas ražojumus (C un zemākas kategorijas), bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie netika eksportēti uz Savienību. Arī Savienības ražotāji ražo zemākas kvalitātes kategorijas ražojumus, bet vai nu eksportē tos uz trešām valstīm, vai pārdod par ļoti zemām cenām labdarības organizācijām vai kā atlikumproduktus. Pēdējā gadījumā šie pārdošanas apjomi un cenas aprēķinos netika ņemti vērā.

                     (215)

                     Ja salīdzina atšķirību ar zemākas (C un zemākās) kategorijas ražojumiem, tad A, B un AB kvalitātes kategorijas atšķirība kvalitātes ziņā ir niecīga. Turklāt šāds iedalījums kategorijās nav ne universāls, ne balstīts uz nozares mēroga standartiem, bet gan tiek veikts konkrēta uzņēmuma ietvaros. Tas nozīmē, ka viens ražotājs varētu marķēt ražojumu ar A kvalitātes kategorijas marķējumu, savukārt cits uzņēmums, kas tādu ražotu sava rūpnīcā, to marķētu ar B kvalitātes kategorijas marķējumu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka dažos gadījumos Savienības ražotājs pārdevis tādu pašu ražojumu ar tādām pašām specifikācijām un fizikālajām īpašībām kā Ķīnas ražotājs, bet iekšējā ražošanas sistēmā tam ne vienmēr piešķirta tāda pati kvalitātes kategorija. Tā kā nebija iespējams objektīvi nošķirt A, B un AB kvalitātes kategorijas ražojumus, tad šo kategoriju ražojumi tika iekļauti vienā un tajā pašā kvalitātes kategorijā. Tas nozīmē, ka Savienības un Ķīnas ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdevuši līdzīga kvalitātes līmeņa ražojumus. Tāpēc Komisija secina, ka ar kvalitāti saistīta korekcija nav nepieciešama.

                     (216)

                     Sākotnējā izmeklēšanā korekcijas tika veiktas arī tādēļ, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības līmenī. Tolaik izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji savus ražojumus pārdeva gandrīz tikai vairumtirdzniecības līmenī, savukārt ES — mazumtirdzniecības un citos līmeņos. Tā kā šīs atšķirības izplatīšanas ķēdēs ietekmēja cenu līmeni, Savienības cenas tika koriģētas, lai ņemtu to vērā (145).

                     (217)

                     Tomēr šajā pārskatīšanas izmeklēšanā gan izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji, gan izlasē iekļautie Savienības ražotāji lielāko daļu ražojumu pārdeva vairumtirgotājiem un izplatītājiem, bet ievērojamus daudzumus pārdeva arī mazumtirgotājiem un citiem. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka konstatētajās cenu atšķirībās starp tirdzniecības līmeņiem nav loģikas. Tāpēc tiek secināts, ka, ņemot vērā salīdzināmus tirdzniecības līmeņus un skaidras saiknes trūkumu starp tirdzniecības līmeni un cenu noteikšanu, Savienības ražošanas nozares cenas uz šā pamata nebija nepieciešams koriģēt.

                     (218)

                     Sākotnējā izmeklēšanā tika veiktas arī tādas korekcijas, kuru mērķis bija neitralizēt cenas elementu, kas saistīts ar zīmola lietošanu. Tajā laikā tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nav pārdevuši zīmola ražojumus, bet “privāta zīmola” ražojumus vai ražojumus bez zīmola, savukārt ES ražotāji — pārsvarā zīmola ražojumus un arī ražojumus bez zīmola. Tā kā pircēji zīmola ražojumus parasti saista ar zināmu prestižu, garantētu kvalitāti un dizainu, tad par tiem tiek prasītas augstākas tirgus cenas nekā par ražojumiem bez zīmola, lai gan to fizikālās un tehniskās īpašības ir vienādas. Lai neitralizētu šo cenu ietekmi, Savienības ražošanas nozares cenas tika koriģētas (146).

                     (219)

                     Tomēr pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā situācija ir citāda nekā sākotnējā izmeklēšanā. Izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji pārdod ne tikai ražojumus bez zīmola, bet arī zīmola ražojumus, savukārt izlasē iekļautie ES ražotāji pašlaik pārdod vairāk ražojumu bez zīmola. Turklāt izmeklēšana tika konstatēts, ka dažos gadījumos Ķīnas ražotāji un Savienības ražotāji pat vieniem un tiem pašiem klientiem pārdevuši identiskus ražojumus ar vienādām specifikācijām un fizikālajām īpašībām (sk. 215. apsvērumu).

                     (220)

                     Tādejādi Komisija noraida CCCLA apgalvojumu, ka Ķīnas ražotāji pārdevuši tikai ražojumus bez zīmola, savukārt Savienības ražotāji — augstas kvalitātes ražojumus un zīmola ražojumus.

                     (221)

                     Vispārīgāk un kā jau izskaidrots arī sākotnējā izmeklēšanā, zīmola ražojuma papildu vērtību parasti nevar precīzi kvantitatīvi noteikt, jo tā ir atkarīga no daudziem dažādiem faktoriem, piemēram, no patērētāju uztveres, zīmola atpazīstamības un citiem skaitliski nenosakāmiem faktoriem (147). Piemēram, dažu izlasē iekļauto Savienības ražotāju zīmola ražojumiem var būt papildu vērtība sakarā ar nosaukuma atpazīstamību dažos konkrētos reģionos vai dalībvalstīs, bet tie paši zīmola ražojumi var būt mazāk pazīstami citos reģionos vai dalībvalstīs. Tāpēc šiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem zīmola lietošana ražojumiem ne vienmēr nozīmē augstākas cenas.

                     (222)

                        CCCLA savās piezīmēs apgalvo arī, ka augsts PVA procents (t. i., 40 %) liecina par zīmola ražojumu pārdošanu (148). Tomēr pārbaudītie izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati liecina, ka PVA līmenis Savienības ražotājam, kas pārdod gandrīz tikai zīmola ražojumus, ir gandrīz tāds pats kā PVA līmenis Savienības ražotājam, kurš pārdod gandrīz vienīgi ražojumus bez zīmola. Faktiski visiem četriem izlasē iekļautajiem ražotājiem ir līdzīgs PVA līmenis, kas ir līdzīgs kā izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem vai zemāks par to, tāpat kā tas norādīts šajā izmeklēšanā izmantotajos pārbaudītajos Turcijas uzņēmuma pārskatos. Tāpēc šiem ražotājiem zīmola lietošana ražojumiem nenozīmē augstākas PVA (sk. arī 146. un 148. apsvērumu).

                     (223)

                     Tāpēc, ņemot vērā, ka izlasē iekļautie Ķīnas un Savienības ražotāji pārdod gan zīmola ražojumus, gan ražojumus bez zīmola, un ņemot vērā izpratni par uzņēmuma vietu Savienības tirgū, cenu noteikšanas stratēģiju un PVA līmeni, CCCLA apgalvojumi tiek noraidīti un Komisija secina, ka nav nepieciešams koriģēt Savienības cenas attiecībā uz zīmola lietošanu.

                     (224)

                     Savienības ražošanas nozares cenas tika salīdzinātas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju noteiktajām cenām, koriģētas CIF cenas līmenī ar piegādi līdz Savienības robežai. Pēc tam CIF cenas tika koriģētas uz augšu, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas, t. i., muitošanas, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksas, parastos muitas nodokļus un antidempinga maksājumus. Salīdzinājums, kura pamatā ir šāda metodika, liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma importa cenas bijušas par 17,7 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

               4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

                     (225)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomikas faktori un indeksi, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (226)

                     Makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, kas tika salīdzināta ar pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un pieejamo oficiālo statistiku.

                     (227)

                     Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algu un ražošanas izmaksu) analīze tika veikta izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju, kas tika pienācīgi pārbaudīta apmeklējumos uz vietas.

                     (228)

                     Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota, bet to var lielā mērā iedalīt divos segmentos: MVU un lielāki uzņēmumi. Attiecībā uz dažiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (pārdošanas cenu, naudas plūsmu, ieguldījumiem, vidējo algu vienam darbiniekam, krājumiem, rentabilitāti un ražošanas izmaksām) atlasīto uzņēmumu rezultāti tika svērti atbilstoši tirgus segmenta daļai, pie kuras pieder konkrētais uzņēmums. Šim nolūkam katram kopējās keramikas galda piederumu nozares segmentam tika izmantots konkrēts svērums pēc ražošanas apjomiem (42 % MVU, 58 % lielajiem uzņēmumiem). Tas nodrošināja mazāku uzņēmumu situācijas pienācīgu atspoguļojumu, kura mērķis bija novērst lielo uzņēmumu darbības rezultātu radīto nelīdzsvarotību kopējā kaitējuma analīzē.

               4.4.1.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.4.1.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (229)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

                        5. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Ražošanas apjoms (t)

                                 262 848

                                 262 054

                                 269 112

                                 279 742

                                 279 339

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    100

                                    102

                                    106

                                    106

                                 Ražošanas jauda (t)

                                 324 072

                                 320 268

                                 328 074

                                 330 382

                                 330 234

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    99

                                    101

                                    102

                                    102

                                 Jaudas izmantojums

                                 81 %

                                 82 %

                                 82 %

                                 85 %

                                 85 %

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    101

                                    101

                                    104

                                    104

                                    Avots: Eurostat, FEPF un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

                     (230)

                     No tā izriet, ka attiecīgajā periodā ražošanas apjoms (par 6 %) un jauda (par 2 %) palielinājās pieticīgi, savukārt jaudas izmantojums palielinājās par 4 %, sasniedzot 85 %.

               4.4.1.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

                     (231)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienībā bija šāda dinamika.

                        6. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Pārdošanas apjoms (t)

                                 177 174

                                 179 226

                                 185 419

                                 196 355

                                 196 484

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    101

                                    105

                                    111

                                    111

                                 Tirgus daļa (no Savienības patēriņa)

                                 29,6 %

                                 30,0 %

                                 30,5 %

                                 31,6 %

                                 31,0 %

                                    Avots: Eurostat, FEPF un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

                     (232)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 11 %. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās tikai nedaudz — no 29,6 % līdz 31,0 %.

               4.4.1.3.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (233)

                     Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenim un ražīgumam Savienības ražošanas nozarē bija šāda dinamika.

                        7. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents)

                                 25 093

                                 25 396

                                 26 290

                                 26 650

                                 26 578

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    101

                                    105

                                    106

                                    106

                                 Ražīgums (t uz nodarbināto)

                                 10,5

                                 10,3

                                 10,2

                                 10,5

                                 10,5

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    99

                                    98

                                    100

                                    100

                                    Avots: Eurostat, FEPF un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

                     (234)

                     Nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās, pieaugdama par 6 %. Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mērī ar produkcijas izlaidi (t) uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā saglabājās stabils. Daļēji tas ir saistīts ar Savienības ražošanas nozares iepriekšējo gadu centieniem reaģēt uz spiedienu, ko tolaik radīja imports par dempinga cenām no ĶTR, un jau pirms attiecīgā perioda tā panāca augstu ražīgumu.

               4.4.1.4.   Izaugsme

                     (235)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 6 %, bet pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā palielinājās par 11 %. Tas skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma samazināšanos. Savienības ražošanas nozarei izdevās iegūt no izaugsmes Savienības tirgū, lai gan ražotnes, kuras vairāk ietekmēja zemāks jaudas izmantojums, kurš tika novērots sākotnējās izmeklēšanas laikā, joprojām ir atgūšanās posmā. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei saglabājās stabila tirgus daļa.

               4.4.1.5.   Dempinga apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (236)

                     Kā jau ir paskaidrots 3. iedaļā, dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās nozīmīgā apjomā. Tiek norādīts, ka Ķīnas ražotāju cenas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

                     (237)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija pazīmes, kas liecināja par atgūšanos no iepriekšējā dempinga sekām. Kopš sākotnējās izmeklēšanas Savienības ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms un tirgus daļa ir palielinājušies, savukārt importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa ir samazinājusies. Tomēr Savienības ražošanas apjoms, jauda un nodarbinātība, kuras gan pieaug, tomēr vēl aizvien nesasniedz līmeni, kāds bija 2008. gadā, kad sākās sākotnējās izmeklēšanas attiecīgais periods. Jau tajā laikā, ņemot vērā, ka Savienības tirgū lielos apjomus un par zemām cenām ieplūda imports no Ķīnas, kas ievērojami palielinājās 2002.–2004. gadā, tika uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir nestabils (149). Tāpēc Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusi zināmu ekonomisko telpu, bet vēl nav pilnībā atguvusies no ievērojamā iepriekšējā dempinga.

               4.4.2.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.4.2.1.   Krājumi

                     (238)

                     Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim bija šāda dinamika.

                        8. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Krājumi (t)

                                 1 428

                                 1 162

                                 1 027

                                 943

                                 1 111

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    81

                                    72

                                    66

                                    78

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

                     (239)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās absolūtos skaitļos samazinājās par 22 %. Tomēr tas nav izšķirīgs rādītājs, ņemot vērā to, ka pārbaudāmā nozare lielākoties strādā pēc pasūtījuma.

               4.4.2.2.   Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas
         4.4.2.3.   Attiecīgajā periodā vienības vidējo pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā un Savienības ražošanas nozares vienības vidējo ražošanas izmaksu dinamika bija šāda.

            9. tabula

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     PIP

                     Vienības vidējā pārdošanas cena nesaistītām personām (EUR/t)

                     3 445

                     3 565

                     3 623

                     3 948

                     3 853

                        Indekss (2014. gads = 100)

                        100

                        104

                        105

                        115

                        112

                     Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                     3 398

                     3 533

                     3 614

                     3 810

                     3 806

                        Indekss (2014. gads = 100)

                        100

                        104

                        106

                        112

                        112

                        Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

                     (240)

                     Attiecīgajā periodā gan Savienības ražošanas nozares cenas, ka arī ražošanas izmaksas palielinājās par 12 %.

               4.4.2.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un algas

            10. tabula

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     PIP

                     Rentabilitāte

                     2,6 %

                     2,1 %

                     2,0 %

                     3,7 %

                     2,2 %

                     Naudas plūsma (EUR)

                     2 107 318

                     2 984 427

                     2 901 471

                     2 997 551

                     2 538 972

                        Indekss (2014. gads = 100)

                        100

                        142

                        138

                        142

                        121

                     Ieguldījumi (EUR)

                     1 951 136

                     3 011 663

                     8 085 548

                     2 409 646

                     2 439 185

                        Indekss (2014. gads = 100)

                        100

                        154

                        414

                        124

                        125

                     Ienākums no ieguldījumiem (neto aktīvi)

                     14,1 %

                     11,4 %

                     12,3 %

                     10,5 %

                     9,3 %

                        Indekss (2014. gads = 100)

                        100

                        81

                        87

                        74

                        66

                     Darbaspēka izmaksas gadā uz vienu nodarbināto (EUR)

                     21 497

                     21 527

                     22 138

                     22 347

                     22 576

                        Indekss (2014. gads = 100)

                        100

                        100

                        103

                        104

                        105

                        Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

                     (241)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā svārstījās starp zemāko rādītāju 2,0 % 2016. gadā un augstāko rādītāju 3,7 % 2017. gadā, savukārt no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tā samazinājās par 0,4 procentpunktiem. Tā aizvien bija zemāka nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētā rentabilitāte (3,5 % toreizējā izmeklēšanas periodā). Turklāt rentabilitāte saglabājās ievērojami zem mērķa peļņas, kas sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīta par pieņemamu, proti, 6,0 %.

                     (242)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares naudas plūsma pieauga par 21 %, savukārt ieguldījumu līmenis paaugstinājās par 25 %. Tomēr būtu jānorāda, ka minētais palielinājums ir saistīts tikai ar viena (lielā) uzņēmuma darbības rezultātiem, kurš varēja veikt būtiskus ieguldījumus, lai palielinātu savu ražošanas jaudu. Pārējo triju uzņēmumu ieguldījumi saglabājās stabili vai ievērojami samazinājās.

                     (243)

                     No 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ienākums no ieguldījumiem, ko definē kā procentos izteiktu peļņu no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, samazinājās lielākā mēra, nekā attiecīgajā periodā samazinājās rentabilitāte. Tajā pašā periodā vidējie algu līmeņi nedaudz palielinājās, bet mazākā mērā nekā vienības ražošanas izmaksas.

               4.5.   Secinājums

                     (244)

                     Kaitējuma analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā ir uzlabojies. Lielākajai daļai kaitējuma rādītāju bija pozitīva tendence. To, ka Savienības ražošanas nozarei pasākumi ir nākuši par labu, parāda citustarp ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma Savienībā, tirgus daļas un pārdošanas cenu pieaugums. Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

                     (245)

                     Tomēr, lai gan Savienības ražošanas nozare ir sākusi atgūties no iepriekšējā kaitējuma, atgūšanās notiek ļoti lēni. Ieplūstot ievērojamiem importa apjomiem no ĶTR par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nesasniedza mērķa peļņu, tātad tās stāvoklis ir nestabils.

                     (246)

                     Pēc informācijas izpaušanas CCCLA apgalvo, ka Komisijai nebūtu vajadzējis izdarīt šādu secinājumu, jo gandrīz visiem ekonomiskajiem rādītājiem izmeklēšanā tika konstatēta pozitīva tendence. Tomēr, kā jau ir izskaidrots 244. un 245. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare kopš pasākumu ieviešanas ir atguvusies pavisam lēni. Kad pēc sākotnējās izmeklēšanas tika noteikti pasākumi, Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums un tā bija nonākusi nopietnās ekonomiskās grūtībās. Tāpēc Savienības ražošanas nozares makroekonomikas rādītāju pozitīvā tendence relatīvā izteiksmē nebūtu jāskata atrauti no absolūtos skaitļos izteiktajiem sliktajiem rādītājiem izejas punktā šīs izmeklēšanas sākumā. Līdztekus pastāvīgi zemajai Savienības ražošanas nozares rentabilitātei arī ilgstošais nozīmīgais imports no ĶTR nav ļāvis Savienības ražošanas nozare nonākt situācijā, kurā tā varētu viegli izturēt to, ka atkārtotos imports par dempinga cenām palielinātos apjomos. Tas ir atspoguļots arī tālāk 5.4. iedaļā, kur aplūkota simulācija, kas tika veikta, lai novērtētu, kas notiktu ar Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraida.

               5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (247)

                     Kā jau noteikts iepriekš 3. iedaļā, imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika veikts par dempinga cenām, un tika konstatēts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu turpināties dempings. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija ir pārbaudījusi, vai tad, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, iespējams, ka varētu atkārtoties būtiskais kaitējums.

                     (248)

                     Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, Savienības tirgus pievilcīgums, arī tas, vai keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem citās trešās valstīs ir noteikti antidempinga vai kompensācijas pasākumi, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse citu trešo valstu tirgos un ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               5.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

                     (249)

                     ĶTR ar lielu pārsvaru ir pasaulē lielākā keramikas galda un virtuves piederumu globāla mēroga eksportētāja. Tā eksportē aptuveni 70 % no pasaules kopējā eksporta apjoma. Spriežot pēc pēdējo gadu eksporta kopējās vērtības, ES ir pats svarīgākais ĶTR eksporta tirgus (150).

                     (250)

                     Kā jau paskaidrots 180.–182. apsvērumā, ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā ir ievērojama ražošanas jauda un rezultātā neizmantotā jauda, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir lielā mērā pārsniegusi kopējo patēriņu Savienībā.

               5.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (251)

                     Savienības tirgus pasaules mērogā ir lielākais attiecīgā ražojuma importētājs (151). Turklāt, kā redzams 1. tabulā iepriekš, attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā no 2014. gada līdz PIP palielinājās no 598 829 tonnām līdz 634 255 tonnām. Tas liecina, ka patēriņš Savienībā joprojām ir spēcīgs un palielinās. Ņemot vērā, ka Savienības tirgus ir samērā liels un tajā pastāvīgi pieaug patēriņš, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tas joprojām ir pievilcīgs.

                     (252)

                     Pirms pasākumu noteikšanas no Ķīnas tika importēts aptuveni pusmiljons tonnu, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apjoms bija 356 667 tonnas. Tas, ka imports no Ķīnas pēc pasākumu noteikšanas neapstājās, bet turpinājās zemākā apmērā (sk. iepriekš 2. tabulu), apstiprina, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs un viņi turpina pārdošanu Savienības tirgū.

                     (253)

                     Turklāt tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu eksportu tiek piemēroti citās trešās valstīs, un tas liecina par tāda paša veida cenu noteikšanas praksi, kāda novērota eksportam no Ķīnas uz Savienību (152). Šie tirdzniecības aizsardzības pasākumi apgrūtinās Ķīnas ražotāju eksportētāju eksportu uz šiem tirgiem un vēl vairāk palielinās Savienības tirgus pievilcīgumu, kurp šo eksportu var novirzīt.

               5.3.   Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse

                     (254)

                     Vēl viens faktors, kas pierāda Savienības tirgus pievilcīgumu, ir Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas stratēģija. Izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenas trešo valstu tirgos ir augstākas nekā Savienības tirgū (skatīt iepriekš 188. apsvērumu). Turklāt tās vēl aizvien ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. PIP laikā Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā eksporta cena uz Savienības tirgu bija ievērojami zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu Savienības tirgū. Faktiski importam no Ķīnas ir gandrīz pašas zemākās cenas Savienības tirgū. Nedaudzas trešās valstis, kuru eksporta cenas ir zemākas, Savienībā importē tikai nelielu daļu kopējā importa, un to izaugsmes potenciāls nav salīdzināms ar ĶTR ražotņu lielumu. Tomēr, pilnībā vai daļēji ņemot vērā pašreizējo antidempinga maksājumu apjomu, var pamatoti gaidīt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgū no Ķīnas ieplūdīs imports par zemām cenām.

                     (255)

                     Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā, Savienības tirgus pievilcīgumu un Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi, kas jau aplūkoti iepriekš 249.–254. apsvērumā, ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā jau īsā laikā pārdošanai Savienībā / novirzīšanai uz to būtu pieejams ievērojams apjoms keramikas galda piederumu un virtuves piederumu par zemām cenām.

               5.4.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

                     (256)

                     Lai novērtētu, kā importa pieaugums par zemām cenām no Ķīnas varētu ietekmēt Savienības ražošanas nozari, Komisija vispirms aplūkoja potenciālo tirgus daļas zaudējumu. Tā simulēja ietekmi, kas rastos, ja ražotāji eksportētāji no attiecīgajām valstīm palielinātu savu eksportu uz Savienību, lai iegūtu Savienības tirgus daļu, kas būtu līdzīga sākotnējā izmeklēšanas periodā, proti, pirms pasākumu noteikšanas, gūtajai. Tas nozīmētu izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoma samazināšanos par 12 000 tonnām un ĶTR importa pieaugumu par 67 800 tonnām. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šāds attiecīgā ražojuma importa apjoms par dempinga cenām ir pietiekams, lai radītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (257)

                     Veicot šo analīzi, Komisija uzskatīja, ka ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares ražotāju cenas saglabātos tādas pašas kā PIP laikā. Turklāt Komisija pieņēma, ka tirgus daļa, ko iegūtu Ķīna, visticamāk palielinātos uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Tālāk 11. tabulā ir redzams, ka tirgus daļu, ko ĶTR zaudējusi kopš antidempinga pasākumu noteikšanas lielākoties ieguva Savienības ražošanas nozare.

                        11. tabula

                                 Sākotnējais IP

                                 PIP

                                 Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

                                 20,9 %

                                 31,0 %

                                 ĶTR tirgus daļa

                                 66,9 %

                                 56,2 %

                                 Citu trešo valstu tirgus daļa

                                 12,2 %

                                 12,8 %

                     (258)

                     Zaudējot pārdošanas apjomu, samazinātos ražošanas jaudas izmantojums un palielinātos vidējās ražošanas izmaksas. Tas savukārt izraisītu Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un tās rentabilitātes samazināšanos, kas jau bija ievērojami zemāka par mērķa peļņu un samazinājās visā attiecīgajā periodā. Izmantojot piesardzīgu aplēsi par izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoma samazināšanos (puse no 256. apsvērumā noteiktā samazinājuma, t. i., 6 000 tonnas), ietekmes analīze rāda, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības ražošanas nozares apgrozījums saruktu par 8,5 %.

                     (259)

                     Alternatīvi Savienības ražošanas nozare varētu pieņemt lēmumu pazemināt cenu līmeni, mēģinot saglabāt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tas varētu vēl vairāk pasliktināt tās finanšu stāvokli, un, ņemot vērā, ka PIP laikā rentabilitāte jau bija zema, Savienības ražošanas nozare vēl vairāk ciestu zaudējumus.

               5.5.   Secinājums

                     (260)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākumu atcelšana importam no ĶTR, iespējams, izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei.

               6.   SAVIENĪBAS INTERESES

         6.1.   Ievads

                     (261)

                     Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai sākotnējo pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, izvērtējot dažādās iesaistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares intereses, no vienas puses, un importētāju un citu personu intereses, no otras puses.

                     (262)

                     Komisija atgādina — sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga negatīva ietekme uz personām, uz kurām tie attiecas.

                     (263)

                     Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

               6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (264)

                     Izmeklēšanā ir konstatēts, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu būtisku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Savienības ražošanas nozares stāvoklis strauji pasliktinātos zemāku pārdošanas apjomu un pārdošanas cenu ziņā, kā rezultātā ievērojami samazinātos rentabilitāte. No otras puses, pasākumu turpināšana ļautu Savienības ražošanas nozarei turpināt atgūšanos no iepriekšējā kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām, un izmantot tās potenciālu Savienības tirgū, ko neietekmē negodīga tirdzniecības prakse.

                     (265)

                     Viens izlasē neiekļauts Savienības ražotājs un CCCLA apgalvo, ka pasākumu pagarināšana nebūtu Savienības ražotāju interesēs. Tie uzskata, ka antidempinga maksājumi nav atvieglojuši stāvokli Savienības ražotājiem, kuri nespēja palielināt savu tirgus daļu, pārdošanas apjomus vai cenas. Turklāt antidempinga maksājumu dēļ ir pieaugusi to ražojumu cena, kurus iegādājas Savienības ražotāji, lai to ražojumu portfelis būtu pilnīgs.

                     (266)

                     Tomēr kaitējuma analīze iepriekš 4. iedaļā (198.–245. apsvērumā) liecina, ka Savienības ražošanas nozare atgūstas no ĶTR importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes. Faktiski Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir pieaugusi no 20,9 % sākotnējā izmeklēšanas periodā (2011. gadā) līdz 31 % PIP laikā (sk. iepriekš 11. tabulu), savukārt izlasē iekļautie Savienības ražotāji ir spējuši palielināt pārdošanas apjomu no 152 095 tonnām 2011. gadā līdz 196 484 tonnām PIP laikā un cenas no 3 615 EUR/t 2011. gadā līdz 3 853 EUR/t PIP laikā. Šis cenu pieaugums bija iespējams, kaut arī dažiem Savienības ražotājiem pieauga ražojumu portfeļa diversifikācijai nepieciešamo ražojumu importa izmaksas no Ķīnas. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraida.

                     (267)

                     Pēc informācijas izpaušanas CCCLA norāda, ka viens Savienības ražotājs neatbalsta pasākumu noteikšanu. Tā apgalvo, ka šis ražotājs neražo visu veidu keramikas galda piederumus un virtuves piederumus, papildina savu ražojumu portfeli ar ražojumiem no ĶTR un ir atkarīgs no droša piegādes avota no ĶTR. Līdzīgi CCCLA apgalvo, ka divi izlasē iekļautie importētāji uzskata, ka Savienības ražotāji nespēj nodrošināt Savienības tirgū vajadzīgo kvalitāti un daudzumus, piemēram, augsto darbaspēka izmaksu dēļ. CCCLA uzskata — tas liecina par Savienības ražojumu un Ķīnas importa savstarpēju papildināmību, tādējādi Savienības ražošanas nozarē ir dažādas intereses.

                     (268)

                     Komisija norāda, ka šie argumenti sakrīt ar divu nesaistīto importētāju viedokli, ko Komisija aplūkojusi tālāk 271.–277. apsvērumā. Tā kā nav jaunu faktoru, Savienības interešu pārbaudē tie nevar ietekmēt interešu līdzsvaru.

                     (269)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

               6.3.   Nesaistīto importētāju intereses

                     (270)

                     Šīs izmeklēšanas sākumposmā notika saziņa ar 45 zināmajiem nesaistītajiem importētājiem un tie tika uzaicināti sadarboties. Kā jau minēts iepriekš 13. apsvērumā, pieteicās piecpadsmit importētāji, no tiem divi tika iekļauti izlasē un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (271)

                     Abi uzņēmumi iebilst pret pasākumu turpināšanu galvenokārt tāpēc, ka uzskata Savienības ražotājus par nespējīgiem nodrošināt Savienības tirgū vajadzīgo kvalitāti un daudzumus. Viņuprāt, ražošana Savienībā ir mazāk elastīga un sliktāk spēj pielāgoties pieprasījuma izmaiņām nekā ražošana Ķīnā. Uzņēmumiem tika jautāts, kas notiktu, ja maksājumi tiktu atcelti. Abi uzņēmumi atbildēja, ka, pēc to domām, Ķīnas cenas palielinātos, bet vienlaikus Savienības pircēji pieprasītu zemākas cenas. Izlasē iekļautie uzņēmumi norāda, ka tādējādi samazinātos importētāju pelņas norma.

                     (272)

                     Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka, ņemot vērā importētāju peļņu un piegādes avotus, pasākumu noteikšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz attiecīgā ražojuma nesaistīto importētāju stāvokli. Šajā izmeklēšanā pārbaudīto datu analīze liecina, ka attiecīgais ražojums veido vidēji [30–40 %] no uzņēmuma pārdošanas apjoma (153). Abi importētāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabli, to vidējā peļņa, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu no ĶTR, — [5–9 %] (154). Lai gan vidējā peļņa bija nedaudz zemāka par [6–10 %], kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā, tā joprojām bija veselīga. Abi uzņēmumi attiecīgo ražojumu importē gandrīz tikai no ĶTR.

                     (273)

                     Viens izlasē neiekļauts importētājs apgalvo, ka Savienības ražotāji nepiegādā ražojumus, ko šis konkrētais importētājs importē no ĶTR. Šā importētāja ražojumi lielākoties ir dekorēti priekšmeti, kas iesaiņoti atsevišķi dāvanu kastēs ar tādu pašu dizainu kā porcelāns. Pēc importētāja domām, šo priekšmetu ražošana ir ļoti darbietilpīga, kas tādēļ, ka Savienībā ir augstākas darbaspēka izmaksas, Savienības ražošanas nozarei būtu par dārgu.

                     (274)

                     Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražotāji spēj ražot un patiešām ražo dekorētus priekšmetus, ko atsevišķi vai mazos komplektos iepako izrotātās dāvanu kastēs. Tomēr pasākumu turpināšana varētu negatīvi ietekmēt to importētāju finansiālo stāvokli, kuri šos priekšmetus importē no ĶTR. Taču šo priekšmetu savdabības dēļ tie veido tikai mazu daļu no visa importa no ĶTR, tāpēc nav gaidāms, ka šai ietekmei būs ievērojama negatīva ietekme uz importētāju stāvokli kopumā. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraida.

                     (275)

                     Izlasē neiekļautais importētājs apgalvo arī, ka izmeklēšanā nav nošķirti dekorētā porcelāna un baltā porcelāna ražojumi. Importētājs norāda, ka Savienībā ir tikai nedaudzas nelielas ražotnes, kas ražo dekorētos priekšmetus, tātad, lai apmierinātu pieprasījumu pēc tiem, nepieciešams imports no ĶTR.

                     (276)

                     Tomēr izmeklēšana liecina, ka no visiem ražojumiem, ko PIP laikā pārdevuši izlasē iekļautie Savienības ražotāji, 30 % ir dekorēti priekšmeti. Bez tam Ķīnas un Savienības ražojumi tika salīdzināti pa ražojuma veidiem, kuros ražojumi bija sagrupēti pēc šādām īpašībām: keramikas materiāla veids, ražojuma veids, pamatforma, dekorācija un glazējums. Tas nozīmē, ka, piemēram, tikai dekorētie priekšmeti, kas ražoti Savienībā, tika salīdzināti ar dekorētajiem priekšmetiem, kas importēti no ĶTR, krāsotie glazētie priekšmeti tika salīdzināti ar krāsotajiem glazētajiem priekšmetiem un baltā porcelāna priekšmeti — ar baltā porcelāna priekšmetiem. Tādēļ šo apgalvojumu nevar pieņemt.

                     (277)

                     Ņemot vērā, ka izlasē iekļauto importētāju peļņas normas bija veselīgas, lai gan bija noteikti antidempinga pasākumi, kā arī importētāju uzskatu, ka pasākumu atcelšanas gadījumā to pelņas norma samazinātos, spēkā esošo pasākumu saglabāšanai, iespējams, nebūtu nozīmīgas nelabvēlīgas ietekmes uz attiecīgā ražojuma nesaistīto importētāju darbību.

               6.4.   Patērētāju (mājsaimniecību) intereses

                     (278)

                     Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, neviena persona, kas pārstāv galalietotāju intereses, piemēram, patērētāju apvienības, nepieteicās un nekādā veidā izmeklēšanā nesadarbojās. Ņemot vērā to, ka šajā termiņbeigu pārskatīšanā lietotāji nesadarbojās, Komisija uzskata, ka konstatējumi, ko tā izdarījusi sākotnējā izmeklēšanā, joprojām ir patiesi un ka pasākumu turpināšana vismaz ievērojamā apjomā negatīvi neietekmētu tādus patērētājus kā mājsaimniecības.

                     (279)

                     Viens no izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem apgalvo, ka pasākumu atcelšana nāktu par labu Savienības patērētājiem, jo i) ražojums ir galaprodukts, tātad maksājumiem ir tieša ietekme uz patērētājiem, ii) Ķīnas ražojumi apmierina daudzveidīgāku pieprasījumu nekā Savienības ražojumi un iii) Ķīnas Tautas Republikai Savienības tirgū ir liela tirgus daļa, tāpēc maksājumi ietekmē lielu daļu Savienības patērētāju. Arī CCCLA apgalvo — tā kā keramikas galda piederumi un virtuves piederumi ir galaprodukts, tad antidempinga maksājumi tieši skar Savienības patērētājus, jo pa vidu nav nevienas citas nozares, kas absorbētu izmaksas. Viens no izlasē neiekļautiem nesaistītajiem importētājiem norāda, ka antidempinga maksājumu dēļ tam patiešām ir bijis jāpaaugstina patēriņa cenas.

                     (280)

                     Pastāv maza iespējamība, ka pasākumu atcelšanas rezultātā cenas samazinātos pilnās maksājumu summas apmērā. Pat mazticamā scenārijā, kad patēriņa cenas tiktu samazinātas visas pašreizējo antidempinga maksājumu summas apmērā, gada izmaksas patērētājiem samazinātos mazāk nekā par 1 EUR (155). Tā kā nevar uzskatīt, ka pasākumiem ir bijusi būtiska ietekme uz patērētājiem, tad Komisija noraida šos apgalvojumus.

               6.5.   Interešu līdzsvarošana

                     (281)

                     Līdzsvarojot dažādās konkurējošās intereses Savienībā, Komisija īpaši apsvēra nepieciešamību likvidēt kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. No vienas puses, pasākumu turpināšana aizsargātu svarīgu Savienības ražošanas nozari, ieskaitot daudzus mazos un vidējos uzņēmumus, pret iespējamu kaitējuma atkārtošanos. No otras puses, importētāju un lietotāju situācijas novērtējums, kā arī tas, ka lietotāji nesadarbojās, skaidri liecina, ka pasākumu turpināšana neradītu nesamērīgu negatīvu ietekmi uz tiem.

               6.6.   Secinājums

                     (282)

                     Tāpēc Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt galīgos antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes galda piederumu un virtuves piederumu importam.

               7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (283)

                     No iepriekš minētā izriet, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam, būtu jāsaglabā.

                     (284)

                     Uzņēmums var prasīt individuālo antidempinga maksājumu likmju piemērošanu, ja tas attiecīgi maina kāda sava subjekta nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (156). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

                     (285)

                     Ņemot vērā Regulas 2018/1046 (157) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

                     (286)

                     Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam (izņemot no keramikas izgatavotas garšvielu dzirnaviņas un šo dzirnaviņu keramikas daļas, kas paredzētas malšanai, kafijas dzirnaviņas no keramikas, nažu asinātājus no keramikas, asinātājus no keramikas, keramikas virtuves piederumus griešanai, malšanai, rīvēšanai, šķēlēšanai, skrāpēšanai un mizošanai un no kordierīta keramikas izgatavotus picas akmeņus, kurus izmanto picu vai maizes cepšanai), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 un ex 6912 00 29 (TARIC kodi 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 un 6912002910).

               2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

                           Uzņēmums

                           Maksājums (%)

                           TARIC papildu kods

                              Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;

                              Hunan Hualian Ebillion China Industry Co., Ltd;

                              Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;

                              Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

                           18,3 %

                           B349

                              Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

                           13,1 %

                           B350

                              CHL Porcelain Industries Ltd

                           23,4 %

                           B351

                              Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;

                              Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
                           Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;

                              Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;

                              Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;

                              Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;

                              Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;

                              Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd

                           17,6 %

                           B352

                              Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

                           22,9 %

                           B353

                           I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

                           17,9 %

                           Sk. I pielikumu.

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           36,1 %

                           B999

               3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās antidempinga maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.

               4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            2. pants
            Komisija var grozīt pielikumu, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti sākotnējās izmeklēšanas izlasē, un tādējādi tam piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 17,9 % apmērā, ja vien jaunais ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka:

                        a)

                        tas no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību,

                        b)

                        tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi, un

                        c)

                        tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību to ievērojamā daudzumā.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 12. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 7. jūnija Regulu (ES) 2018/825.

            (2)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 412/2013 (2013. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu, OV L 131, 15.5.2013., 1. lpp.

            (3)  OV C 268, 12.8.2017., 5. lpp.

            (4)  OV C 167, 15.5.2018., 6. lpp.

            (5)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/825 (OV L 143, 7.6.2018., 1. lpp.).

            (6)  Paziņojums par 2018. gada 14. maija lietu Nr. t18.005007 (iekļauts pieejamajos lietas materiālos).

            (7)  Paziņojums par 2018. gada 15. maija lietu Nr. t18.005080 (iekļauts pieejamajos lietas materiālos).

            (8)  MVU tiek definēti, kā noteikts Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

            (9)  Paziņojums par 2018. gada 15. jūnija lietu Nr. t18.007051 (iekļauts pieejamajos lietas materiālos).

            (10)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ dalībvalstis nevar izpaust. Sk. 22.–25. apsvērumu.

            (11)  Paziņojums par 2018. gada 15. jūnija lietu Nr. t18.007051 (iekļauts pieejamajos lietas materiālos).

            (12)  Trīs izlasē iekļautajās ražotāju eksportētāju grupās ietilpst Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd, Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd un to saistītie uzņēmumi (“Songfa grupa”); Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un to saistītie uzņēmumi (“Hunan Hualian grupa”) un Yiyang Red Star Ceramics Limited, Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd, Zibo Huaguang Ceramics Technology and Culture Co., Ltd un to saistītie uzņēmumi (“Fung Lin Wah grupa”).

            (13)  Fung Lin Wah grupas vēstule, 2018. gada 25. jūlijs, Nr. t18.008389.

            (14)  Izlasē tika iekļauta Silver Phoenix grupa, kurā ietilpst šādi uzņēmumi: Zibo Huaguang Ceramics Technology and Culture Co, Ltd, Zibo Huaguang Ceramics Technology and Culture Co Bone China Branch un Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Co., Ltd, 2018. gada 1. augusta verbālnota Nr. t18.008426.

            (15)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ dalībvalstis nevar izpaust. Sk. 22.–25. apsvērumu.

            (16)  T18.009968.

            (17)  Paziņojums par 2018. gada 22. jūnija lietu Nr. t18.007294 (iekļauts pieejamajos lietas materiālos).

            (18)  Paziņojums par 2018. gada 22. jūnija lietu Nr. t18.007294 (iekļauts pieejamajos lietas materiālos).

            (19)  Tiesas 1985. gada 20. marta spriedums lietā C-264/82, Timex/Padome un Komisija, ECLI:EU:C:1985:119, 24. punkts.

            (20)  Sherlock number No. t18.008032.

            (21)  Sherlock number No t18.010261.

            (22)  Atsaukuma vēstule, ko parakstījusi Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd un Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd (Songfa grupas) vadība, 2019. gada 1. marts, t.19.001056.

            (23)  2019. gada 8. marta verbālnota, t19.001089.

            (24)  Market-Distortions in the Kitchen and Tableware Ceramics Industry. THINK!DESK China Research & Consulting, 2017.

            (25)  Turpat, 35. lpp.

            (26)  Turpat, 43.–45. lpp.

            (27)  Turpat, 11. lpp.

            (28)  Turpat, 37.–42. lpp.

            (29)  2001. gada 6. decembra spriedums, Area Cova / Padome un Komisija, Lieta T-196/99, EU:T:2001:281 43. punkts; 2006. gada 4. oktobra spriedums, Tillack/Komisija Lieta T-193/04, EU:T:2006:292, 127. punkts; un 2008. gada 13. novembra spriedums, SPM/ Padome un Komisija, Lieta T-128/05, EU:T:2008:494, 127. punkts.

            (30)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6. un 7. lpp.

            (31)  Ziņojums, 2. nodaļa, 10. lpp.

            (32)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (33)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20. un 21. lpp.

            (34)  Ziņojums, 3. nodaļa, 41., 73. un 74. lpp.

            (35)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. un 121. lpp.

            (36)  Ziņojums, 6. nodaļa, 122.–135. lpp.

            (37)  Ziņojums, 7. nodaļa, 167. un 168. lpp.

            (38)  Ziņojums, 8. nodaļa, 169. un 170. lpp., 200. un 201. lpp.

            (39)  Ziņojums, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp.; ziņojums, 4. nodaļa, 50. lpp., 84. lpp.; ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

            (40)  Market-Distortions in the Kitchen and Tableware Ceramics Industry. THINK!DESK China Research & Consulting, 2017, 8. lpp.

            (41)  Global Ceramic Tableware Market Report 2018. Global Information Inc. 30 January 2018. https://www.giiresearch.com/report/qyr602180-global-ceramic-tableware-market-report.html (skatīts 2019. gada 19. martā).

            (42)  46,5 % kapitāla ir valsts īpašumā. Sk. http://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCB_AllBulletinDetail.php?stockid=600562&id=4701962 (skatīts 2019. gada 20. martā).

            (43)  30,34 % kapitāla ir valsts īpašumā. Sk. https://www.qichacha.com/firm_ea2f1ec36b900f808018856d5507b514.html (skatīts 2019. gada 20. martā).

            (44)  Vismaz 33 % kapitāla ir valsts īpašumā. Sk. http://f10.eastmoney.com/f10_v2/ShareholderResearch.aspx?code=sh600429 (skatīts 2019. gada 20. martā).

            (45)  Ziņojums, 2. nodaļa, 26. lpp.

            (46)  Ziņojums, 2. nodaļa, 31. un 32. lpp.

            (47)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (48)  Market-Distortions in the Kitchen and Tableware Ceramics Industry. THINK!DESK China Research & Consulting, 2017, 33. un 34. lpp.

            (49)  https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_members_of_the_11th_National_People%27s_Congress (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (50)  https://www.bloomberg.com/research/stocks/private/person.asp?personId=288132508&capId=264629710 (skatīts 2019. gada 7. martā).

            (51)  https://www.bloomberg.com/profiles/people/16816270-tingxiang-cai (skatīts 2019. gada 27. martā) http://leaders.people.com.cn/n/2013/0122/c58278-20285148.html (skatīts 2019. gada 14. martā).

            (52)  https://www.bloomberg.com/profiles/people/18792970-zhencheng-cai (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (53)  https://www.bloomberg.com/profiles/people/18792977-zhentong-cai (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (54)  Informatīvs dokuments no kapitāla daļu turētāju 2018. gada 3. ārkārtas pilnsapulces 2018. gada 5. novembrī, 6. lpp. http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2018/2018-10/2018-10-26/4820591.PDF (skatīts 2019. gada 22. martā).

            (55)  Informatīvs dokuments no Songfa Ceramics Co. Ltd kapitāla daļu turētāju 2018. gada 3. ārkārtas pilnsapulces 2018. gada 5. novembrī, 6. lpp.
         http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2018/2018-10/2018-10-26/4820591.PDF (skatīts 2019. gada 22. martā)

            (56)  Sk. 31. martā ĶKP Centrālās komitejas Vienotās frontes Darba departamenta interneta lapā publicēto politikas analīzes dokumentu, kurā attiecībā uz “divām jaunām organizācijām” teikts: “Veicināt Vienotās frontes darbu, kas vērsts uz jaunas sociālas šķiras izveidi, un veicināt partijas nostiprināšanos “divās jaunās organizācijās”: visi Vienotās frontes Darba departamenta līmeņi brīvprātīgi stiprina centienus dibināt sakarus ar visiem attiecīgajiem pārvaldes departamentiem tā, lai sekmētu partijas organizācijas “divās jaunās organizācijās” un pienācīgi pārbaudītu šīs jaunās sociālās šķiras ideoloģisko un politisko situāciju”. http://www.zytzb.gov.cn/xdzcjd/84407.jhtml (skatīts 2019. gada skatīts 2019. gada 22. martā). Sk. arī Shih L., Lohse-Friedrich K., Centralized Leadership - Heterogeneous Party Base: Changes in the membership structure of the Chinese Communist Party, China Monitor, Mercator Institute for China Studies, 5.2. iedaļu. https://www.merics.org/en/china-monitor/content/3511 (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (57)  Ziņojums, 6. un 12. nodaļa.

            (58)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41., 42. un 83. lpp.

            (59)  Ziņojums, 17. nodaļas 17.3. iedaļa.

            (60)  Ziņojums, 17. nodaļa, 446.–453. lpp.

            (61)  Ziņojums, 17. nodaļa, 450. lpp.

            (62)  Ziņojums, 17. nodaļa, 448. un 449. lpp.

            (63)  Market-Distortions in the Kitchen and Tableware Ceramics Industry. THINK!DESK China Research & Consulting, 2017, 35.–62. lpp.

            (64)  Ziņojums, 17. nodaļa, 438. lpp.

            (65)  http://www.miit.gov.cn/threestrategy/planRecord.action?id=8 (skatīts 2019. gada 8. martā).

            (66)  Guangdong ceramic industry transformation and upgrading technology route and action plan (2016-2018), II.1. iedaļa.

            (67)  Proti, “iekšzemes” un “ārzemju”.

            (68)  Tāpat.

            (69)  Guangdong ceramic industry transformation and upgrading technology route and action plan (2016-2018). III.4.1. iedaļa un III.4.2. iedaļa.

            (70)  Turpat, III.4.4. iedaļa.

            (71)  Turpat, V.1. iedaļa.

            (72)  Ziņojums, 17. nodaļa, 453. lpp.

            (73)  Ziņojums, 17. nodaļa, 455.–457. lpp.

            (74)  Ziņojums, 17. nodaļa, 453.–455. lpp.

            (75)  Sk. 55. zemsvītras piezīmi.

            (76)  Ziņojums, 17. nodaļa, 456. lpp.

            (77)  https://www.wenkuxiazai.com/word/e640dd6227d3240c8447ef38-1.doc (skatīts 2019. gada 19. martā).

            (78)  Foshan Municipality Plan for the development of a modern ceramics industry 2010-2020, III.3. iedaļa.

            (79)  Turpat.

            (80)  Dzjansji province, ņemot vērā tās tuvumu blakus esošajai Guandunas un Fudzjaņas provincei (kurās ir lielākais skaits keramikas ražotņu Ķīnā), būtu jāuzskata par potenciālu tuvu izejvielu piegādes avotu galda piederumu ražošanai.

            (81)  http://www.jxgtt.gov.cn/resource/uploadfile/zh_cn/201707/20170724171609765.pdf (skatīts 2019. gada 14. martā).

            (82)  Jiangxi comprehensive plan for mineral resources 2016-2020, II.2. iedaļa.

            (83)  Turpat, VI.1. iedaļa.

            (84)  http://www.mnr.gov.cn/gk/ghjh/201811/t20181101_2324927.html (skatīts 2019. gada 14. martā).

            (85)  National 13th FYP on Mineral Resources 2016-2020, Annex IV.

            (86)  Jiangxi comprehensive plan for mineral resources 2016-2020, III.1.2.4. iedaļa.

            (87)  http://ghs.ndrc.gov.cn/ghwb/gjjgh/201706/t20170622_852124.html (skatīts 2019. gada 14. martā).

            (88)  Development plan for industry, technology and innovation capacities (2016-2020), table 6.

            (89)  National 13th FYP on Mineral Resources 2016-2020, Annex IV.

            (90)  Guansji province, ņemot vērā tās tuvumu blakus esošajai Guandunas provincei (kurā ir lielākais skaits keramikas ražotņu Ķīnā), būtu jāuzskata par potenciālu tuvu izejvielu piegādes avotu galda piederumu ražošanai.

            (91)  www.cnpowdertech.com/2018/zhengjingyaowen_0206/24547.html (skatīts 2019. gada 14. martā).

            (92)  Guangxi Province Mineral Resources Plan (2016-2020), III.2.6. iedaļa.

            (93)  Turpat, IV.1. iedaļa.

            (94)  Turpat, V.1.2. iedaļa.

            (95)  www.gd.gov.cn/govpub/zfwj/kcgh2008-2015.doc (skatīts 2019. gada 15. martā).

            (96)  Guangdong Province Mineral Resources Plan (2016-2020), II.1. iedaļa.

            (97)  http://www.beihai.gov.cn/zwgk/jcxxgk/zfwj/szfwj/201802/t20180217_1666351.html (skatīts 2019. gada 14. martā).

            (98)  Beihai City Mineral Resources Plan (2016 to 2020), II.3.2. iedaļa.

            (99)  Turpat, II.3.3. iedaļa.

            (100)  Turpat, III.2.2. iedaļa.

            (101)  Ziņojums, 17. nodaļa, 462. un 463. lpp.

            (102)  Ziņojums, 17. nodaļa, 438. un 439. lpp.

            (103)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

            (104)  Ziņojums, 9. nodaļa, 216. lpp.

            (105)  Ziņojums, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

            (106)  Ziņojums, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

            (107)  Ziņojums, 17. nodaļa, 462. lpp.

            (108)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

            (109)  Ziņojums, 13. nodaļa, 336. lpp.

            (110)  Ziņojums, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

            (111)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

            (112)  Ziņojums, 6. nodaļa, 119. lpp.

            (113)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. lpp.

            (114)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128., 133.–135. lpp.

            (115)  Ziņojums, 17. nodaļa, 457.–459. lpp.

            (116)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (117)  CCCLA piezīmes, 2018. gada 30. jūlijs, t.18.008387, un 2018. gada 13. augusts, t19.000427.

            (118)  Pieprasījuma iesniedzēja piezīmes, 2018. gada 30. jūlijs, t.18.008388, un 2018. gada 13. augusts, t19.000428.

            (119)  Dokuments pieejams http://www.gtis.com/gta/

            (120)  Dokuments pieejams https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

            (121)  https://kutahyaporselen.com.tr/dokuman/faaliyet-raporlari/31-12-2017-Faaliyet-Raporu-ve-Gorus.pdf, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 12. martā.

            (122)  Turkish Statistical Institute, http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090

            (123)  Pieprasījuma iesniedzēja piezīmes, 2018. gada 19. oktobris, t19.000430.

            (124)  CCCLA piezīmes, 2018. gada 19. oktobris, t19.000429.

            (125)  AD647. Antidempinga izmeklēšana, kas attiecās uz karsti velmētām tērauda rievkonstrukcijām no Ķīnas.

            (126)  “Kütahya Porselen eksportē galvenokārt uz Eiropas Savienības valstīm, kur kvalitātes gaidas un pirktspēja ir augstas, kā ar uz ASV, Kanādu, Japānu, Ziemeļeiropas un Ziemeļāfrikas valstīm. Pastiprinot sadarbību ar ražotājiem un zīmoliem Francijā, Spānijā, Holandē, Itālijā un AKK, Kütahya Porselen piedāvā savus ražojumus pārdošanai tādās dižveikalu ķēdēs kā IKEA, Carrefour, Auchan, El Corte Ingles un Hipercore.” Dokuments pieejams https://kutahyaporselen.com.tr/en/history/ (pēdējoreiz skatīts 2019. gada 1. februārī).

            (127)  Turkish Statistical Institute, http://turkstat.gov.tr

            (128)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ precīzu procentuālo daļu nevar izpaust.

            (129)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 11. martā.

            (130)  Tā ir Eurostat izmantotā saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, pēdējoreiz skatīta 2019. gada 29. martā.

            (131)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 18. martā.

            (132)  http://www.turkstat.gov.tr/ZipGetir.do?id=27666&class=onceki, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 11. martā. 100 kurušu = 1 Turcijas lira.

            (133)  Dati ir pieejami par pusgada periodiem, Komisija izmantoja 2017. gada pirmā un otrā pusgada un 2018. gada pirmā pusgada vidējo rādītāju.

            (134)  http://www.turkstat.gov.tr/ZipGetir.do?id=27666&class=onceki, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 11. martā. 100 kurušu = 1 Turcijas lira.

            (135)  Tika izmantots 2017. gada pirmā un otrā pusgada un 2018. gada pirmā pusgada tarifu vidējais rādītājs.

            (136)  http://www.invest.gov.tr/en-US/investmentguide/investorsguide/Pages/BusinessPremises.aspx, skatīts 2019. gada 21. aprīlī.

            (137)  Tā kā cena noteikta pēc vienas grupas datiem, tad konfidencialitātes apsvērumu dēļ tā norādīta diapazonā.

            (138)  Korekcijas veiktas, pamatojoties uz pārbaudītiem Hunan Hualian datiem.

            (139)  Think!Desk China Research Consulting report on Market Distortions in the Kitchen and Tableware Ceramics Industry, iekļauts pārskatīšanas pieprasījuma pieejamās versijas 8. pielikumā.

            (140)  Pieprasījuma 13. pielikums: Research report on China Ceramic Industry - 2017-2021, China Research and Intelligence, 58. un 59. lpp.

            (141)  Piemēram, Sitong grupas finanšu pārskatā par 2017. gadu, 8. un 9. lpp., pieejams: http://static.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/2018-04-12/603838_2017_n.pdf.

            (142)  Kopējais eksports no Ķīnas (valsts mēroga kodi 6911 1019 un 6912 0010), izņemot eksportu uz Savienību

            (143)  2018. g. 13. jūl., Nr. t18.007913.

            (144)  Regulas 1072/2012 61. un 116. apsvērums (OV L 318, 15.11.2012., 28. lpp.).

            (145)  Regulas 1072/2012 98. un 116. apsvērums (OV L 318, 15.11.2012., 28. lpp.).

            (146)  Regulas 1072/2012 99. un 116. apsvērums (OV L 318, 15.11.2012., 28. lpp.).

            (147)  Regulas 1072/2012 100. un 116. apsvērums (OV L 318, 15.11.2012., 28. lpp.).

            (148)  2018. g. 13. jūl., Nr. t18.007913.

            (149)  Regulas 1072/2012 134. apsvērums (OV L 318, 15.11.2012., 28. lpp.).

            (150)  Pamatojoties uz statistiku, kas iegūta no GTA.

            (151)  Pamatojoties uz statistiku, kas iegūta no GTA.

            (152)  Ietver antidempinga un/vai aizsardzības pasākumus Argentīnā, Armēnijā, Brazīlijā, Kolumbijā, Ēģiptē, Indijā, Indonēzijā, Krievijā, Turcijā un Ukrainā. Sk. PTO tīmekļa vietnē pusgada ziņojumus, ko saskaņā ar ADN nolīguma 16.4. pantu sniegušas dažādas valstis.

            (153)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ procenti ir norādīti diapazonos.

            (154)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ procenti ir norādīti diapazonos.

            (155)  Šis aprēķins tika veikts sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz importa apjomiem un vērtībām, antidempinga maksājumiem un mājsaimniecību skaitu Savienībā tajā laikā. Sk. Regulas 412/2013 217. apsvērumu (OV L 131, 15.5.2013., 24. lpp.).

            (156)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

            (157)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

            I PIELIKUMS

               Izlasē neiekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

                        Uzņēmums

                        TARIC papildu kods

                           Amaida Ceramic Product Co., Ltd.

                        B357

                           Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd.

                        B358

                           Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd.

                        B359

                           Beiliu Chengda Ceramic Co., Ltd.

                        B360

                           Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd.

                        B361

                           Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd.

                        B362

                           Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd.

                        B363

                           Beiliu Shimin Porcelain Co., Ltd.

                        B364

                           Beiliu Windview Industries Ltd.

                        B365

                           Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd.

                        B366

                           Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd.

                        B367

                           Chao An Huadayu Craftwork Factory

                        B368

                           Chaoan County Fengtang Town HaoYe Ceramic Fty

                        B369

                           Chao'an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd.

                        B370

                           Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B371

                           Chaoan Shengyang Crafts Industrial Co., Ltd

                        B372

                           Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory

                        B373

                           Chao'an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd.

                        B374

                           Chaozhou Baodayi Porcelain Co., Ltd.

                        B375

                           Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,

                        B376

                           Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd.

                        B377

                           Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B378

                           Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd.

                        B379

                           Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd.

                        B380

                           Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.

                        B381

                           Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd.

                        B382

                           Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.

                        B383

                           Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd.

                        B384

                           Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd.

                        B385

                           Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd.

                        B386

                           Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd.

                        B387

                           Chaozhou DaXing Ceramics Manufactory Co., Ltd

                        B388

                           Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd.

                        B389

                           Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd.

                        B390

                           Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd.

                        B391

                           Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B392

                           Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd.

                        B393

                           Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd.

                        B394

                           Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

                        B395

                           Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd.

                        B396

                           Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.

                        B397

                           Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2

                        B398

                           Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.

                        B399

                           Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.

                        B400

                           Chaozhou Fengxi Jiaxiang Ceramic Manufactory

                        B401

                           Guangdong GMT Foreign Trade Service Corp.

                        B402

                           Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory

                        B403

                           Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory

                        B404

                           Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd.

                        B405

                           Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd.

                        B406

                           Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd.

                        B407

                           Chaozhou Grand Collection Ceramics Manufacturing Co. Ltd.

                        B408

                           Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd.

                        B409

                           Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd.

                        B410

                           Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd.

                        B411

                           Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd.

                        B412

                           Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd.

                        B413

                           Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B414

                           Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd.

                        B415

                           Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd.

                        B416

                           Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd.

                        B417

                           Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd.

                        B418

                           Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd.

                        B419

                           Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd.

                        B420

                           Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd.

                        B421

                           Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd.

                        B422

                           Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd.

                        B423

                           Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd.

                        B424

                           Chaozhou Huazhong Ceramics Industries Co., Ltd.

                        B425

                           Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd.

                        B426

                           Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B427

                           Chaozhou Jencymic Co., Ltd.

                        B428

                           Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd.

                        B429

                           Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B430

                           Chaozhou JiaHui Ceramic Factory

                        B431

                           Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd.

                        B432

                           Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd.

                        B433

                           Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd.

                        B434

                           Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd.

                        B435

                           Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd.

                        B436

                           Guangdong Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd.

                        B437

                           Chaozhou Jinxin Ceramics Making Co., Ltd

                        B438

                           Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd.

                        B439

                           Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd.

                        B440

                           Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd.

                        B441

                           Chaozhou King's Porcelain Industry Co., Ltd.

                        B442

                           Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd.

                        B443

                           Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd.

                        B444

                           Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd.

                        B445

                           Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd.

                        B446

                           Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd.

                        B447

                           ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd.

                        B448

                           Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd.

                        B449

                           Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd.

                        B450

                           Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd.

                        B451

                           Chaozhou MBB Porcelain Factory

                        B452

                           Guangdong Mingyu Technology Joint Stock Limited Company

                        B453

                           Chaozhou New Power Co., Ltd.

                        B454

                           Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd.

                        B455

                           Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd.

                        B456

                           Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd.

                        B457

                           Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd.

                        B458

                           Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd.

                        B459

                           Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd.

                        B460

                           Guangdong Ronglibao Homeware Co., Ltd.

                        B461

                           Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd.

                        B462

                           Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd.

                        B463

                           Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

                        B464

                           Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B465

                           Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd.

                        B466

                           Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd.

                        B467

                           Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd.

                        B468

                           Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd.

                        B469

                           Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd.

                        B470

                           Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd.

                        B471

                           Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd.

                        B472

                           Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd

                        B473

                           Guangdong Totye Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B474

                           Chaozhou Trend Arts & Crafts Co., Ltd.

                        B475

                           Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd.

                        B476

                           Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd.

                        B477

                           Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd.

                        B478

                           Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B479

                           Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd.

                        B480

                           Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd.

                        B481

                           Chaozhou Xin Weicheng Co., Ltd.

                        B482

                           Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd.

                        B483

                           Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory

                        B484

                           Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd.

                        B485

                           Chaozhou Wenhui Porcelain Co., Ltd.

                        B486

                           Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd.

                        B487

                           Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd.

                        B488

                           Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd.

                        B489

                           Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd.

                        B490

                           Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd.

                        B491

                           Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd.

                        B492

                           Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd.

                        B493

                           Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

                        B494

                           Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd.

                        B495

                           Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd.

                        B496

                           Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd.

                        B497

                           Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory

                        B498

                           Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd.

                        B499

                           Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd.

                        B500

                           Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd.

                        B501

                           Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd.

                        B502

                           Dapu Taoyuan Porcelain Factory

                        B503

                           Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua

                        B504

                           De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd.

                        B505

                           Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd.

                        B506

                           Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd.

                        B507

                           Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd.

                        B508

                           Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd.

                        B509

                           Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd.

                        B510

                           Dongguan Kennex Ceramic Ltd.

                        B511

                           Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd.

                        B512

                           Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd.

                        B513

                           Evershine Fine China Co., Ltd.

                        B514

                           Excellent Porcelain Co., Ltd.

                        B515

                           Fair-Link Limited (Xiamen)

                        B516

                           Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd.

                        B517

                           Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd.

                        B518

                           Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (“Yuhang”)

                        B519

                           Foshan Metart Company Limited

                        B520

                           Fujian Jiashun Arts&Crafts Corp. LTD

                        B521

                           Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd.

                        B522

                           Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

                        B523

                           Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd.

                        B524

                           Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd.

                        B525

                           Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd.

                        B526

                           Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd.

                        B527

                           Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd.

                        B528

                           Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd.

                        B529

                           Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.

                        B530

                           Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd.

                        B531

                           Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd.

                        B532

                           Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd.

                        B533

                           Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd.

                        B534

                           Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd.

                        B535

                           Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd.

                        B536

                           Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd.

                        B537

                           Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd.

                        B538

                           Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd.

                        B539

                           Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd.

                        B540

                           Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd.

                        B541

                           Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd.

                        B542

                           Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd.

                        B543

                           Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd.

                        B544

                           Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd.

                        B545

                           Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory

                        B546

                           Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd.

                        B547

                           Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd.

                        B548

                           Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd.

                        B549

                           Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd.

                        B550

                           Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd.

                        B551

                           Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd.

                        B552

                           Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd.

                        B553

                           Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd.

                        B554

                           Fujian Jiamei Group Corporation

                        B555

                           Profit Cultural & Creative Group Corporation

                        B556

                           Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd.

                        B557

                           Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation

                        B558

                           Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd.

                        B559

                           Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd.

                        B560

                           Fung Lin Wah Group

                        B561

                           Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd.

                        B562

                           Global Housewares Factory

                        B563

                           Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd.

                        B564

                           Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd.

                        B565

                           Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd.

                        B566

                           Guangdong Dongbao Group Co., Ltd.

                        B567

                           Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd.

                        B568

                           Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd.

                        B569

                           Guangdong Shunqiang Ceramics Co., Ltd

                        B570

                           Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd.

                        B571

                           Guangdong Sitong Group Co., Ltd.

                        B572

                           Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd.

                        B573

                           GuangDong XingTaiYi Porcelain Co., Ltd

                        B574

                           Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd.

                        B575

                           Guangdong Zhentong Ceramics Co., Ltd

                        B576

                           Guangxi Baian Ceramic Co. Ltd

                        B577

                           Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd.

                        B578

                           Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd.

                        B579

                           Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd.

                        B580

                           Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.

                        B581

                           Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd.

                        B582

                           Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd.

                        B583

                           Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd.

                        B584

                           Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd.

                        B585

                           Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd

                        B586

                           Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd.

                        B587

                           Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd.

                        B588

                           Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd.

                        B589

                           Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd.

                        B590

                           Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian

                        B591

                           Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd.

                        B592

                           Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd.

                        B593

                           Henan Ruilong Ceramics Co., Ltd

                        B594

                           Henghui Porcelain Plant Liling Hunan China

                        B595

                           Huanyu Ceramic Industrial Co., Ltd. Liling Hunan China

                        B596

                           Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd.

                        B597

                           Hunan Eka Ceramics Co., Ltd.

                        B598

                           Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd.

                        B599

                           Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

                        B600

                           Hunan Huari Ceramic Industry Co., Ltd

                        B601

                           Hunan Huawei China Industry Co., Ltd

                        B602

                           Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd

                        B603

                           Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd.

                        B604

                           Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd.

                        B605

                           Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd.

                        B606

                           Hunan Rslee Ceramics Co., Ltd

                        B607

                           Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd.

                        B608

                           Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd

                        B609

                           Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd.

                        B610

                           Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd

                        B611

                           Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd.

                        B612

                           Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd.

                        B613

                           Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd.

                        B614

                           Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd.

                        B615

                           Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd.

                        B616

                           Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd.

                        B617

                           Jiyuan Jukang Xinxing Ceramics Co., Ltd.

                        B618

                           Joyye Arts & Crafts Co., Ltd.

                        B619

                           Junior Star Ent's Co., Ltd.

                        B620

                           K&T Ceramics International Co., Ltd.

                        B621

                           Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd.

                        B622

                           Karpery Industrial Co., Ltd. Hunan China

                        B623

                           Kilncraft Ceramics Ltd.

                        B624

                           Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd.

                        B625

                           Liling Gaojia Ceramic Industry Co., Ltd

                        B626

                           Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd.

                        B627

                           Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

                        B628

                           Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

                        B629

                           Liling Jiahua Porcelain Manufacturing Co., Ltd

                        B630

                           Liling Jialong Porcelain Industry Co., Ltd

                        B631

                           Liling Jiaxing Ceramic Industrial Co., Ltd

                        B632

                           Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd.

                        B633

                           Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd.

                        B634

                           Liling Liuxingtan Ceramics Co., Ltd

                        B635

                           Liling Minghui Ceramics Factory

                        B636

                           Liling Pengxing Ceramic Factory

                        B637

                           Liling Quanhu Industries General Company

                        B638

                           Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd.

                        B639

                           Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd.

                        B640

                           Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

                        B641

                           Liling Shenghua Industrial Co., Ltd.

                        B642

                           Liling Spring Ceramic Industry Co., Ltd

                        B643

                           Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd.

                        B644

                           Liling Top Collection Industrial Co., Ltd

                        B645

                           Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd.

                        B646

                           Liling Yonghe Porcelain Factory

                        B647

                           Liling Yucha Ceramics Co., Ltd.

                        B648

                           Liling Zhengcai Ceramic Manufacturing Co., Ltd

                        B649

                           Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd.

                        B650

                           Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd.

                        B651

                           Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd.

                        B652

                           Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd.

                        B653

                           Liveon Industrial Co., Ltd.

                        B654

                           Long Da Bone China Co., Ltd.

                        B655

                           Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd.

                        B656

                           Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd.

                        B657

                           Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd.

                        B658

                           Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd.

                        B659

                           Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd.

                        B660

                           Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd.

                        B661

                           Photo USA Electronic Graphic Inc.

                        B662

                           Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd.

                        B663

                           Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd.

                        B664

                           Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd.

                        B665

                           Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd.

                        B666

                           Quanzhou Hongsheng Group Corporation

                        B667

                           Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd.

                        B668

                           Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd.

                        B669

                           Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd.

                        B670

                           Raoping Bright Future Porcelain Factory (“RBF”)

                        B671

                           Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory

                        B672

                           Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd.

                        B673

                           Raoping Suifeng Ceramics and Glass Factory

                        B674

                           Raoping Xinfeng Yangda Colour Porcelain FTY

                        B675

                           Red Star Ceramics Limited

                        B676

                           Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd.

                        B677

                           Ronghui Ceramic Co., Ltd Liling Hunan China

                        B678

                           Shandong Futai Ceramics Co., Ltd.

                        B679

                           Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd.

                        B680

                           Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd.

                        B681

                           Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd.

                        B682

                           Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.

                        B683

                           Sheng Hua Ceramics Co., Ltd.

                        B684

                           Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd.

                        B685

                           Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (“SBF”)

                        B686

                           Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd.

                        B687

                           Shenzhen Ehome Enterprise Ltd

                        B688

                           Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd.

                        B689

                           Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd.

                        B690

                           Shenzhen Full Amass Ind. Dev. Co. Ltd

                        B691

                           Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd.

                        B692

                           Shenzhen Good-Always Imp. & Exp. Co. Ltd

                        B693

                           Shenzhen Gottawa Industrial Ltd.

                        B694

                           Shenzhen Hiker Housewares Ltd.

                        B695

                           Shenzhen Hua Mei Industry Development Ltd

                        B696

                           Shenzhen Mingsheng Ceramic Ltd.

                        B697

                           Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd.

                        B698

                           Shenzhen SMF Investment Co., Ltd

                        B699

                           Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd.

                        B700

                           Shenzhen Topchoice Industries Limited

                        B701

                           Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd.

                        B702

                           Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd.

                        B703

                           Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd.

                        B704

                           Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd.

                        B705

                           Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian

                        B706

                           Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd.

                        B707

                           Taiyu Ceramic Co., Ltd. Liling Hunan China

                        B708

                           Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd.

                        B709

                           Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd.

                        B710

                           Tangshan Chinawares Trading Co., Ltd

                        B711

                           Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd.

                        B712

                           Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd.

                        B713

                           Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd.

                        B714

                           Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd.

                        B715

                           Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd.

                        B716

                           Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd.

                        B717

                           Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd.

                        B718

                           Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd.

                        B719

                           Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd.

                        B720

                           Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd.

                        B721

                           Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd.

                        B722

                           Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd.

                        B723

                           Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd.

                        B724

                           Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd.

                        B725

                           Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd.

                        B726

                           Tangshan Yida Industrial Corp.

                        B727

                           Tao Yuan Porcelain Factory

                        B728

                           Teammann Co., Ltd.

                        B729

                           The China & Hong Kong Resources Co., Ltd.

                        B730

                           The Great Wall of Culture Group Holding Co., Ltd Guangdong

                        B731

                           Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (“Tienshan”)

                        B732

                           Topking Industry (China) Ltd.

                        B733

                           Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd.

                        B734

                           Weiye Ceramics Co., Ltd.

                        B735

                           Winpat Industrial Co., Ltd.

                        B736

                           Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd.

                        B737

                           Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd.

                        B738

                           Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. Liling City Hunan

                        B739

                           Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd.

                        B740

                           Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd.

                        B741

                           Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd.

                        B742

                           Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd.

                        B743

                           Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd.

                        B744

                           Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd.

                        B745

                           Yiyang Red Star Ceramics Ltd.

                        B746

                           China Yong Feng Yuan Co., Ltd.

                        B747

                           Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd.

                        B748

                           Yu Yuan Ceramics Co., Ltd.

                        B749

                           Yuzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd.

                        B750

                           Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd.

                        B751

                           Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

                        B752

                           Zeal Ceramics Development Co., Ltd, Shenzhen, China

                        B753

                           Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (“Xuanhua Yici”)

                        B754

                           Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd.

                        B755

                           Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory

                        B756

                           Zibo CAC Chinaware Co., Ltd.

                        B757

                           Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd.

                        B758

                           Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd.

                        B759

                           Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd.

                        B760

                           Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd.

                        B761

                           Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd.

                        B762

                           Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited

                        B763

                           Liling Taiyu Porcelain Industries Co., Ltd

                        B956

                           Liling Xinyi Ceramics Industry Ltd.

                        B957

                           Gemmi (Shantou) Industrial Co., Ltd.

                        B958

                           Jing He Ceramics Co., Ltd

                        B959

                           Fujian Dehua Huamao Ceramics Co., Ltd

                        C303

                           Fujian Dehua Jiawei Ceramics Co., Ltd

                        C304

                           Fujian Dehua New Qili Arts Co., Ltd

                        C305

                           Quanzhou Dehua Hengfeng Ceramics Co., Ltd

                        C306

                           Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd

                        C485

            II PIELIKUMS
            Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                        (1)

                        Rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

                        (2)

                        Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) eksportam uz Eiropas Savienību pārdotu keramikas galda piederumu un virtuve piederumu, uz kuriem attiecas šis rēķins, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

                        (3)

                        Datums un paraksts.