title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1693 (2019. gada 9. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam

text:
                  10.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 259/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1693
         (2019. gada 9. oktobris),
         ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
         pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Procedūras sākšana

                     (1)

                     Pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2019. gada 15. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes tērauda riteņu (“TR”) importu Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

                     (2)

                     Pēc tam, kad Eiropas Riteņu ražotāju apvienība (“EUWA” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2019. gada 3. janvārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no tērauda riteņu ražošanas kopapjoma Savienībā, Komisija sāka izmeklēšanu. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

                     (3)

                     Pēc paziņojuma par procedūras sākšanu Komisija saņēma vairākus jautājumus un piezīmes par attiecīgā ražojuma definīciju. Šajā sakarībā Komisija paziņojumā, ar ko grozīja paziņojumu par procedūras sākšanu (3), precizēja ražojuma tvērumu.

                     (4)

                     Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisija laikposmā pirms informācijas izpaušanas reģistrē importu, uz kuru attiecas antidempinga izmeklēšana, ja vien tai nav pietiekamu pierādījumu, ka ir izpildītas konkrētas prasības. Viena no šīm prasībām, kas minētas pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā, ir, lai papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms turpinātu ievērojami pieaugt. Eurostat dati liecina, ka pirmajos četros mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas (t. i., no 2019. gada marta līdz jūnijam) TR imports no ĶTR samazinājās par 72 %, salīdzinot ar to pašu periodu 2018. gadā, un par 74 %, salīdzinot ar četru mēnešu vidējo rādītāju izmeklēšanas periodā (2018. gadā, sk. 23. apsvērumu). Bez tam Komisija norāda, ka arī informācija no datubāzes Surveillance 2 par attiecīgā ražojuma importa apjomiem liecina, kam importa apjoms ievērojami samazinājies. Tādēļ Komisija nenoteica, ka attiecīgā ražojuma imports saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu ir jāreģistrē, jo nebija izpildīts 10. panta 4. punkta otrais būtiskais nosacījums, t. i., importa apjoma turpmāks ievērojams pieaugums.

               1.2.   Ieinteresētās personas

                     (5)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, lai tās varētu piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

                     (6)

                     Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

               1.3.   Atlase

                     (7)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               1.3.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (8)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu līdz samērīgam skaitam, izmantojot atlasi, un ka ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija izraudzījās izlasi, pamatojoties uz informāciju, kas Komisijai bija pieejama izmeklēšanas sākumposmā. Tās pamatā bija līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjoms ES izmeklēšanas periodā. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji, kas bija no trim dažādām dalībvalstīm, veidoja vairāk nekā 35 % no aplēstā līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas kopapjoma ES. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes iesniedza tikai EUWA, kas lūdza iekļaut vienu papildu uzņēmumu, lai uzlabotu izlases reprezentativitāti. Pēc piezīmju saņemšanas Komisija izlēma pievienot vienu uzņēmumu. Tomēr attiecīgais Savienības ražotājs atteicās sadarboties izmeklēšanā. Tādējādi tika apstiprināta provizoriskā izlase, kas ietvēra trīs Savienības ražotājus. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

                     (9)

                     Izlasē iekļautie Savienības ražotāji, kā arī citi Savienības ražotāji, kas piedalās izmeklēšanā, lūdza Komisiju procedūras gaitā saglabāt to identitātes konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, pamatojot lūgumu ar bailēm no tā, ka daži to pircēji varētu veikt pretpasākumus. Komisija, pamatojoties uz lūgumā izklāstīto atbilstīgo pamatojumu, piekrita Savienības ražotājiem piešķirt anonimitāti.

               1.3.2.   Importētāju atlase

                     (10)

                     Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

                     (11)

                     Divi nesaistīti importētāji sniedza lūgto informāciju. Ņemot vērā nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

               1.3.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

                     (12)

                     Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā (ja tādi būtu), un/vai ar tiem sazināties.

                     (13)

                     Divdesmit septiņi ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija konstatēja, ka izlasē ir iekļaujami divdesmit ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas. Septiņi ražotāji neziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz ES izmeklēšanas periodā, tāpēc tika uzskatīts, ka tie nav iekļaujami izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumiem, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izlases izveides pamatā bija lielākie eksporta apjomi uz Savienību, taču tāpat tika ņemts vērā tas, lai tiktu aptverti visu veidu TR (TR, ko izmanto vieglajiem pasažieru pārvadājumiem un komercpārvadājumiem).

                     (14)

                     Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Piezīmes sniegtas netika.

                     (15)

                     Pēc tam viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem atteicās sadarboties, un to aizstāja ar nākamo lielāko ražotāju eksportētāju.

                     (16)

                     Pēc pārbaudes apmeklējuma, ņemot vērā būtiskās nepilnības informācijā, ko bija sniedzis viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, Komisija, pamatojoties uz pamatregulas 18. panta 1. punktu, izlēma neņemt šo informāciju vērā (4).

                     (17)

                     Turklāt, tā kā no šīs izmeklēšanas tvēruma tika izslēgti konkrētu veidu ražojumi, kā izklāstīts tālāk 2.3. iedaļā, uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, šī izmeklēšana vairs neattiecās.

                     (18)

                     Iepriekš izklāstītā rezultātā izlase tika samazināta līdz vienam uzņēmumam, aptverot aptuveni 20 % no attiecīgā ražojuma eksporta no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā nesadarbošanās pakāpi izlases ietvaros un jaunas izlases izveidei nepietiekamo laiku, Komisija, pamatojoties uz pamatregulas 17. panta 4. punktu, provizoriski izlēma piemērot pamatregulas18. panta attiecīgos noteikumus.

               1.4.   Atsevišķa pārbaude

                     (19)

                     Sākotnēji desmit no ražotājiem eksportētājiem, kas iesniedza aizpildītu atlases veidlapu, pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija anketu darīja pieejamu tiešsaistē. Turklāt, paziņojot par izlasi, Komisija informēja ražotājus eksportētājus, kuri nebija iekļauti izlasē, ka tiem ir jāsniedz atbildes uz anketas jautājumiem, ja viņi vēlas tikt pārbaudīti atsevišķi. Tomēr neviens no uzņēmumiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ atsevišķa pārbaude netika veikta.

               1.5.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

                     (20)

                     Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem ĶTR pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Savienības ražotāju, importētāju, lietotāju un ražotāju eksportētāju anketas tika publicētas tiešsaistē (5) izmeklēšanas sākšanas dienā.

                     (21)

                     Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Viens nesaistīts importētājs iesniedza Komisijai atbildes uz anketas jautājumiem; taču tās bija nepilnīgas, un šī puse pārstāja sadarboties izmeklēšanā, kad tai lūdza papildināt atbildes uz anketas jautājumiem. No ĶV atbilde netika saņemta.

                     (22)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos:

                        Ražotāji Savienībā:

                                 —

                                 uzņēmums C, Eiropas Savienība,

                                 —

                                 uzņēmums E, Eiropas Savienība,

                                 —

                                 uzņēmums H, Eiropas Savienība.

                        Savienības ražotāju apvienība:

                                 —

                                    EUWA, Brisele, Beļģija.

                        ĶTR ražotāji eksportētāji:

                                 —

                                    Hangtong grupa:

                                             —

                                                Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd (ražotājs), Taizhou, Ķīna,

                                             —

                                                Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd (tirgotājs), Ningbo, Ķīna,

                                             —

                                                Ningbo Wheelsky Company Limited (ārzonas tirgotājs), Ningbo, Ķīna,

                                 —

                                    Xingmin grupa:

                                             —

                                                Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd (ražotājs eksportētājs), Longkou, Ķīna,

                                             —

                                                Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd (ražotājs), Tangshan, Ķīna,

                                             —

                                                Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd (ražotājs), Xianning, Ķīna.

               1.6.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (23)

                     Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               1.7.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

                     (24)

                     Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu.

                     (25)

                     Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta eventuālai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī sniegt paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā prasīto informāciju par izejresursiem, ko izmanto TR ražošanā. Attiecīgo informāciju sniedza divdesmit trīs ražotāji eksportētāji.

                     (26)

                     Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. No ĶV netika saņemta atbilde. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

                     (27)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus par to, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Viens ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi.

                     (28)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt vajadzīgs izvēlēties attiecīgu [atbilstošu] reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

                     (29)

                     Komisija 2019. gada 6. martā publicēja pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“2019. gada 6. marta paziņojums”) (6), kurā lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu var izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija ir uzskaitījusi visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica iespējamās reprezentatīvās valstis (proti, Argentīnu, Brazīliju, Kolumbiju, Malaiziju, Meksiku, Krieviju, Dienvidāfriku, Taizemi un Turciju).

                     (30)

                     Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no viena ražotāja eksportētāja un no sūdzības iesniedzēja. ĶV nesniedza piezīmes.

                     (31)

                     Par 2019. gada 6. marta paziņojumu saņemtās piezīmes Komisija aplūkoja 2019. gada 16. aprīļa sniegtajā otrajā paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“2019. gada 16. aprīļa paziņojums”) (7). Komisija izveidoja arī ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka šajā posmā visatbilstošākā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Brazīlija. Šajā posmā nebija iespējams sagatavot galīgu sarakstu ar HS kodiem, pēc kuriem būtu jāklasificē ražošanas faktori. Tā kā ar dažiem no iespējamiem HS kodiem uz Brazīliju netika veikts imports, Komisija šajā posmā ir secinājusi, ka Turciju un Dienvidāfriku vajadzības gadījumā arī varētu uzskatīt par atbilstošām reprezentatīvām valstīm. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes tikai no sūdzības iesniedzēja. Šajā regulā ir aplūkotas tā sniegtās piezīmes.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (32)

                     Atbilstoši grozījumiem, ka izdarīti ar 3. apsvērumā minēto paziņojumu, attiecīgais ražojums ir tērauda riteņi neatkarīgi no tā, vai tiem ir piederumi un vai tie ir aprīkoti ar riepām, paredzēti:

                                 —

                                 vilcējiem,

                                 —

                                 mehāniskajiem transportlīdzekļiem cilvēku un/vai preču pārvadāšanai,

                                 —

                                 speciālajiem transportlīdzekļiem (piemēram, ugunsdzēsības automobiļiem, laistītājautomobiļiem),

                                 —

                                 piekabēm, puspiekabēm, dzīvojamajiem autofurgoniem un tamlīdzīgiem transportlīdzekļiem bez mehāniskās piedziņas,

                           ar ĶTR izcelsmi un patlaban klasificēti ar KN kodiem ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 un ex 8716 90 90 (Taric kodi 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 un 8716909097) (“attiecīgais ražojums”).

                     (33)

                     Nav iekļauti šādi ražojumi:

                                 —

                                 tērauda riteņi patlaban apakšpozīcijā 8701 10 klasificēto kājniektraktoru rūpnieciskai montāžai,

                                 —

                                 riteņi ceļu kvadricikliem,

                                 —

                                 viengaballējuma zvaigžņveida riteņu rumbas, no melnā metāla,

                                 —

                                 riteņi mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas īpaši konstruēti lietojumiem ārpus koplietošanas ceļiem (piemēram, riteņi lauksaimniecības traktoriem vai mežsaimniecības traktoriem, dakštveres autoiekrāvējiem, lidostas traktoriem, pašizgāzējiem, kas nav paredzēti braukšanai pa automaģistrālēm).

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (34)

                     Izmeklēšana parādīja, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi:

                                 —

                                 attiecīgajam ražojumam,

                                 —

                                 ĶTR ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam,

                                 —

                                 Brazīlijā, kas izmantota par reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē, ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

                                 —

                                 ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

                     (35)

                     Tāpēc šajā posmā Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

                     (36)

                     Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka tērauda riteņi, kas īpaši paredzēti vieglo pasažieru automobiļu piekabēm un autofurgoniem, kas klasificēti ar KN kodu 8716 90 90 un kam loka diametrs ir 16 collas vai mazāks, būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tos neražo Savienībā un tiem nav tādas pašas tehniskās pamatīpašības, kādas ir pārējiem ražojumiem, kuri ietilpst ražojuma tvērumā.

                     (37)

                     Attiecībā uz tehniskajām pamatīpašībām attiecīgais uzņēmums norādīja, ka specifikācijas, ko piemēro vieglo pasažieru automobiļu piekabēm un autofurgoniem, it sevišķi saistībā ar stiprību (un tādējādi arī testēšanu), ir zemākas nekā vieglo pasažieru automobiļu riteņiem. Turklāt šiem riteņiem ir jāatbilst konkrētām specifikācijām, kas saistītas ar lielāku slodzi un mazāka ātruma prasībām šādiem riteņiem, ko paredzēts pārdot Savienībā. Tas arī nozīmētu, ka vieglā pasažieru automobiļa piekabes un autofurgona tērauda riteni nedrīkst likumīgi pārdot un izmantot par vieglā pasažieru automobiļa tērauda riteni. Uzņēmums norādīja arī, ka vieglo pasažieru automobiļu piekabju un autofurgonu tērauda riteņi ir klasificējami ar KN kodu 8716 90 90, savukārt vieglo pasažieru automobiļu tērauda riteņi klasificējami pozīcijā 8708.

                     (38)

                     Izmeklēšanas gaitā Komisija turklāt saņēma piezīmes par to, ka no izmeklēšanas tvēruma potenciāli varētu izslēgt lauksaimniecības piekabju un citāda vilkta uz lauka izmantojama lauksaimniecības aprīkojuma riteņus, kam loka diametrs ir 16 collas vai mazāks. Paziņojumā par procedūras sākšanu bija skaidri noteikts, ka ir izslēgti “riteņi mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas īpaši konstruēti lietojumiem ārpus koplietošanas ceļiem (piemēram, riteņi lauksaimniecības traktoriem vai mežsaimniecības traktoriem, dakštveres autoiekrāvējiem, lidostas traktoriem, pašizgāzējiem, kas nav paredzēti braukšanai pa automaģistrālēm)”. Taču tērauda riteņi transportlīdzekļiem bez mehāniskās piedziņas, piemēram, lauksaimniecības piekabēm un citādam vilktam uz lauka izmantojamam lauksaimniecības aprīkojumam, sākotnēji bija iekļauti ražojuma tvērumā. Tika apgalvots, ka, tāpat kā vieglo pasažieru automobiļu piekabju un autofurgonu tērauda riteņiem, arī šādiem riteņiem ir atšķirīgas tehniskās pamatīpašības un ka tie nav savstarpēji aizstājami ar citiem ražojumiem, kas ietilpst ražojuma tvērumā.

                     (39)

                     Komisija 2019. gada 24. jūnijā publicēja paziņojumu par lietas materiāliem, aicinot visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par iepriekš izklāstītajiem apgalvojumiem attiecībā uz ražojuma tvērumu. Piezīmes par minēto paziņojumu iesniedza sūdzības iesniedzējs, trīs ražotāji eksportētāji un viens Savienības importētājs. Visas šīs personas atbalstīja iepriekš 36. un 38. apsvērumā rezumēto apgalvojumu par ražojuma izslēgšanu.

               2.4.   Secinājumi par attiecīgo ražojumu

                     (40)

                     Izmeklēšana ir parādījusi, ka 36. un 38. apsvērumā minētajiem riteņiem ir ierobežots diametrs, kas ir 16 collas vai mazāks, un ka to tehniskās pamatīpašības atšķiras no citu ražojuma tvērumā esošo ražojumu īpašībām, jo tos nav paredzēts uzstādīt un nevar uzstādīti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Tādēļ Komisija provizoriski konstatēja, ka šie ražojumi būtu jāizslēdz.

                     (41)

                     Pēc izslēgšanas, kas aprakstīta 40. apsvērumā, viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas ražoja un eksportēja uz Savienību tikai izslēgtā veida ražojumu, vairs netiek uzskatīts par attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju.

                     (42)

                     Tādēļ attiecīgais ražojums tiek provizoriski definēts kā tērauda riteņi neatkarīgi no tā, vai tiem ir piederumi un vai tie ir aprīkoti ar riepām, paredzēti:

                                 —

                                 vilcējiem,

                                 —

                                 mehāniskajiem transportlīdzekļiem cilvēku un/vai preču pārvadāšanai,

                                 —

                                 speciālajiem transportlīdzekļiem (piemēram, ugunsdzēsības automobiļiem, laistītājautomobiļiem),

                                 —

                                 vilcēju piekabēm vai puspiekabēm bez mehāniskās piedziņas,

                           ar Ķīnas Tautas Republikas izcelsmi un patlaban klasificētiem ar KN kodiem ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 un ex 8716 90 90 (Taric kodi 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 un 8716909097) (“attiecīgais ražojums”).
                     Nav iekļauti šādi ražojumi:

                                 —

                                 tērauda riteņi patlaban apakšpozīcijā 8701 10 klasificēto kājniektraktoru rūpnieciskai montāžai,

                                 —

                                 riteņi ceļu kvadricikliem,

                                 —

                                 viengaballējuma zvaigžņveida riteņu rumbas, no melnā metāla,

                                 —

                                 riteņi mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas īpaši konstruēti lietojumiem ārpus koplietošanas ceļiem (piemēram, riteņi lauksaimniecības traktoriem vai mežsaimniecības traktoriem, dakštveres autoiekrāvējiem, lidostas traktoriem, pašizgāzējiem, kas nav paredzēti braukšanai pa automaģistrālēm),

                                 —

                                 vieglo pasažieru automobiļu piekabju, autofurgonu, lauksaimniecības piekabju un citāda vilkta uz lauka izmantojama lauksaimniecības aprīkojuma riteņi, kuru diametrs nepārsniedz 16 collas.

               3.   DEMPINGS

         3.1.   Ievadpiezīmes

                     (43)

                     Kā skaidrots 17. apsvērumā, izlasē palika tikai divi ražotāji eksportētāji, kurus pēc tam pārbaudīja.

                     (44)

                     Attiecībā uz vienu no šiem uzņēmumiem Komisija izlēma izmantot pamatregulas 18. panta noteikumus, proti, 18. panta 1. punkta pirmo teikumu, un neņemt vērā sniegto informāciju. Šāds lēmums tika pieņemts tādēļ, ka paziņotie dati par pārdošanu eksportam tika uzskatīti par neuzticamiem, jo tos nebija iespējams saskaņot ar uzņēmuma revidētajiem pārskatiem. Tāpēc Komisija nav saņēmusi informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu dempinga starpību uzņēmumam.

                     (45)

                     Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu ieinteresētā persona tika informēta par iemesliem, kāpēc sniegtā informācija netika ņemta vērā, un tai tika dota iespēja sniegt papildu skaidrojumus.

                     (46)

                     Uzņēmums iesniedza piezīmes par Komisijas nodomu izmantot pamatregulas 18. pantu, un pēc tā pieprasījuma to uzklausīja tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Noraidīto datu konfidencialitātes dēļ, kā arī tādēļ, ka tie attiecas tieši uz šo uzņēmumu, un ņemot vērā piezīmes, ko uzņēmums bija sniedzis dokumentācijā un vēlāk uzklausīšanā, Komisijas konstatējumi šajā jautājumā tika atklāti attiecīgajam uzņēmumam atsevišķā provizoriski izpaustā informācijā.

                     (47)

                     Tā kā piezīmes, ko uzņēmums bija sniedzis dokumentācijā un vēlāk uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, neviesa izmaiņas faktos un secinājumos, ko Komisija guva pārbaudes apmeklējumā uzņēmuma telpās, Komisija provizoriski apstiprināja pieejamo faktu izmantošanu attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju.

                     (48)

                     Tādējādi turpmāk norādītais dempinga starpības aprēķins attiecas uz vienīgo izlasē palikušo uzņēmumu.

               3.2.   Normālā vērtība

                     (49)

                     Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti [pircēji]”.

                     (50)

                     Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

               3.2.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

         3.2.1.1.   Ievads

                     (51)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

                                 —

                                 attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

                                 —

                                 valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

                                 —

                                 diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

                                 —

                                 bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

                                 —

                                 izkropļotas algu izmaksas,

                                 —

                                 piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

                     (52)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

                     (53)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

                     (54)

                     Ievērojot šo noteikumu, Komisija ir publicējusi ziņojumu par ĶTR (“Ziņojums”) (8), kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Arī sūdzībā bija ietverti daži attiecīgi pierādījumi, kas papildina Ziņojumu. Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos.

                     (55)

                     Sūdzība ietvēra atjauninātu informāciju par jaudas pārpalikumu tērauda ražošanā – tas ir galvenā izejviela attiecīgā ražojuma ražošanai un veido vairāk nekā 60 % no izgatavošanas izmaksām. Tajā ir atsauce uz Eiropas Savienības Tirdzniecības palātas Ķīnā ziņojumu (9), kurā ir konstatēts, ka ĶTR nav spējusi pildīt savus solījumus samazināt ražošanas jaudu līdz reālistiskākiem līmeņiem. Šo situāciju konkrēti ir veicinājusi:

                                 —

                                 vēlme daļai no reģioniem būt pašpietiekamiem, kā rezultātā radies jaudas pārpalikums valsts līmenī,

                                 —

                                 tādu valsts īpašumā esošu uzņēmumu pastāvēšana, kuri nestrādā atbilstīgi peļņas/zaudējumu apsvērumiem,

                                 —

                                 ĶV stimulu pakete, kas lielas tērauda rūpnīcas mudināja palielināt jaudu un mazas un vidējas tērauda rūpnīcas atkal padarīja rentablas,

                                 —

                                 reģionālo valdību nodrošināta subsidēta enerģija (10).

                     (56)

                     Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka Ķīnas iekšzemes pieprasījums nespēja uzturēt paaugstināto tērauda ražošanas līmeni. Šajā sakarībā sūdzībā tika minēta Pasaules Tērauda asociācija, kas sniedza informāciju, ka mēneša ražošanas apjomi ĶTR 2018. gada oktobrī ir palielinājušies par 9,1 % salīdzinājumā ar 2017. gada oktobri, savukārt 64 valstīs, kuras sniedz informāciju Pasaules Tērauda asociācijai, šie apjomi vidēji ir palielinājušies tikai par 5,8 %.

                     (57)

                     Sūdzībā bija ietverta informācija, ka tērauda ražošanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā kopā ar eksporta samazināšanos, kuru izraisījuši Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nesen noteiktie tirdzniecības aizsardzības instrumenti, varētu izraisīt tērauda cenu pazemināšanos.

                     (58)

                     Visbeidzot, sūdzībā bija minēta vēl citāda prakse, kas ietekmē izejvielu cenas:

                                 —

                                 izejvielu un enerģijas izmaksas ĶTR nenosaka brīvā tirgus spēki, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās,

                                 —

                                 Ķīnas tērauda tirgū joprojām lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder ĶV, kurus tā kontrolē un stratēģiski uzrauga,

                                 —

                                 ĶTR joprojām netiek pienācīgi piemērotas bankrota tiesības, uzņēmējdarbības tiesības un īpašuma tiesības,

                                 —

                                 algu izmaksas ir izkropļotas, jo tās nenosaka normāla tirgus spēki vai uzņēmumu un darbaspēka sarunās.

                     (59)

                     Kā norādīts attiecīgi 26. un 27. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā gadījumā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

                     (60)

                     Šajā jautājumā piezīmes tika saņemtas tikai no viena ražotāja eksportētāja, kurš apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķināšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīga ar PTO nolīgumiem, ieskaitot Protokolu par Ķīnas pievienošanos PTO (“Protokols”) un Antidempinga nolīgumam (“ADN”).

                     (61)

                     Šajā sakarībā ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pēc tam, kad Protokola 15. sadaļa zaudēja spēku, ES nevajadzētu atkāpties no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai, t. i., tai vajadzētu izmantot tikai eksportētājvalsts iekšzemes cenas un izmaksas, ja vien ADN neatļauj rīkoties citādi. Ņemot vērā iepriekš minēto, ES saskaņā ar ADN 2. pantu būtu jāievēro standarta metodika. Turklāt ieinteresētā persona apgalvoja arī, ka ADN pat nav nozīmīgu kropļojumu jēdziena. Tā kā ne ADN, ne 1994. gada GATT nav juridiska pamata šādai konkrētai darbībai, tad konstatējumu izdarīšana par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un rezultātā arī saliktās normālās vērtības noteikšana nav saderīga ar ADN 1., 2., 6.1. un 18.1. pantu.

                     (62)

                     Šīs izmeklēšanas kontekstā Komisija 112. apsvērumā ir secinājusi, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Komisija nepiekrīt ieinteresētās personas apgalvojumam, ka Komisija nedrīkst piemērot 2. panta 6.a punktu. Tieši pretēji, Komisija uzskata, ka 2. panta 6.a punkts ir piemērojams un ir jāpiemēro šajā lietā esošajos apstākļos. Turklāt Komisija uzskata, ka šis noteikums ir saderīgs ar Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Pēc Komisijas domām, kā skaidrots DS473 EU-Biodiesel (Argentīna), pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, konkrēti, 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Visbeidzot, antidempinga procedūrās, kas attiecas uz ražojumiem no Ķīnas, nosakot normālo vērtību gan attiecībā uz tirgus ekonomikas standartu, gan attiecībā uz tādas metodikas izmantošanu, kas nav balstīta uz stingru salīdzinājumu ar Ķīnas cenām vai izmaksām, piemēro Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļas daļas, kuras vēl nav zaudējušas spēku.

                     (63)

                     Ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis nekādus pierādījumus par nozīmīgiem kropļojumiem pašā tērauda riteņu tirgū, bet drīzāk gan balstījis savus apgalvojumus uz kropļojumiem, kas saistīti ar situāciju Ķīnas tērauda tirgū.

                     (64)

                     Komisija norādīja, ka visas piezīmes par situāciju Ķīnas tērauda tirgū attiecas arī uz pašu attiecīgo ražojumu, jo, būdams tērauda izstrādājums, tas pieder pie tērauda nozares. Faktiski tērauds veido vairāk nekā 60 % no attiecīgā ražojuma izgatavošanas izmaksām. Turklāt galvenās izejviela, ko izmanto TR ražošanā, ir karsti velmēti plakani tērauda velmējumi (“KVT”), kas veidoja vairāk nekā 50 % no ražošanas kopējām izmaksām, šī izejviela tiek ražota arī Ķīnas tērauda tirgū un ar to saistīti konstatējumi par kropļojumiem ir apstiprināti iepriekšējās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās (11).

                     (65)

                     Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot attiecīgo ražojumu.

               3.2.1.2.   Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

                     (66)

                     Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (12). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (13).

                     (67)

                     Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,” tika iekļauts jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (14). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

                     (68)

                     Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (15). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

                     (69)

                     Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī tālāk 3.2.1.5. iedaļu) (16).

                     (70)

                     Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī tālāk 3.2.1.8. iedaļu) (17). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (18).

                     (71)

                     Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (19). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai vadošajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (20).

                     (72)

                     Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (21).

               3.2.1.3.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

                     (73)

                     Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

                     (74)

                     ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.2.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (22). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finanses (23).

                     (75)

                     Tieši tērauda nozare ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder Ķīnas valdībai. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli VU un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir aptuveni vienāds, tomēr no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (24). Tajā pašā laikā, lai gan desmit lielākie ražotāji 2016. gadā veidoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējā saražotā apjoma, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi par mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no dzelzs un tērauda ražošanas aptuveni desmit lielos uzņēmumos (25). 2019. gada aprīlī ĶV šo nodomu ir paudusi atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (26). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanos ar neefektīviem VU (27).

                     (76)

                     Valdībai plaši iejaucoties tērauda nozarē un nozarē darbojoties proporcionāli lielai daļai VU, pat privātā īpašumā esošajiem tērauda ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiešām, kā izklāstīts tālāk 3.2.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem tērauda nozarē attiecas arī stratēģiskā uzraudzība un norādes.

                     (77)

                     Lai gan TR ražotāji Ķīnā galvenokārt ir privātā īpašumā esoši uzņēmumi, valsts kontrole un iejaukšanās to galvenās izejvielas, proti, KVT, tirgū nav izslēgta no iepriekš aprakstītā vispārējā satvara.

                     (78)

                     Tika konstatēts, ka pārbaudītie TR ražotāji iegādājušies KVT gan no valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, gan privātiem piegādātājiem. Tomēr, ņemot vērā vairāku antisubsidēšanas izmeklēšanu konstatējumus par Ķīnas krasti velmētiem tērauda velmējumiem vai citiem tērauda izstrādājumiem, kam KVT izmanto par izejvielu, no kurām jaunākā ir izmeklēšana, kas attiecās uz tēraudu ar organisku pārklājumu (“OTI”) (28), KVT ražotāja īpašumtiesību formai nav būtiskas nozīmes attiecībā uz konstatējumiem par kropļojumiem.

                     (79)

                     Iepriekš minētajā OTI izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka VU, kas OTI ražotājiem piegādā karsti velmētu tēraudu, ir valsts iestādes saskaņā ar PTO Apelācijas institūcijas noteikto testu, jo tās veic valdības funkcijas un, to darot, īsteno valdības pilnvaras. Turklāt Komisija secināja, ka ĶV privātajiem KVT ražotājiem ĶTR uztic un tos norīko nodrošināt preces atbilstoši Antisubsidēšanas regulas (29) 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) un iv) punktam un ka tie rīkojas tāpat kā tēraudu ražojošie valstij piederošie uzņēmumi. Visbeidzot, tika konstatēts, ka KVT cenas ĶTR ir izkropļotas. Tas bija saistīts ar valstij piederošo uzņēmumu stabilo dominējošo stāvokli ĶTR KVT tirgū un ar to, ka privāto piegādātāju KVT cenas tika pielīdzinātas VU cenām.

                     (80)

                     Turklāt lielākā daļa automobiļu ražošanas uzņēmumu joprojām (daļēji) ir valsts īpašumā. Ārvalstu autoražotāji ir izveidojuši kopuzņēmumus ar lielākiem VU, jo kopš 1994. gada ir ierobežota ārvalstu kapitāla līdzdalība (30).

                     (81)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka TR tirgū Ķīnas Tautas Republikā lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder, kurus kontrolē, stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes ĶV.

               3.2.1.4.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

                     (82)

                     Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts var iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (31), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (32)) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (33). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem, un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (34). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot KVT ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

                     (83)

                     Tieši tērauda nozarē, kā jau norādīts, daudzi no lielākajiem tērauda ražotājiem (arī KVT ražotāji) ir valsts īpašumā. Daži no tiem ir konkrēti minēti “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam” (35) kā piemēri 12. piecgades sasniegumiem (piemēram, Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel u. c.). Valsts īpašumā esošo KVT ražotāju publiski pieejamie dokumenti reizēm uzsver saikni ar ĶV. Piemēram, Baoshan Iron & Steel (jeb Baosteel) 2016. gada pusgada pārskatā norādījis, ka “uzņēmums ir apņēmies pielāgoties reģionālajam 13. piecgades plānam un panācis lielu vienprātību ar vietējo valdību par resursu sadali, pilsētas rūpniecības nozaru sasaisti un ekoloģiskas vides veidošanu” (36). Nesenā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kas attiecās uz konkrētiem Ķīnas izcelsmes karsti velmētiem plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumiem (“KVT”) (37), Komisija ir konstatējusi, ka trīs no četrām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām ir VU. Visās trijās grupās prezidents vai valdes priekšsēdētājs darbojās arī kā grupas partijas komitejas ĶKP organizācijas sekretārs.

                     (84)

                     ĶV iejaukšanās notiek arī autobūves nozarē. Piemēram, SAIC Motor, autobūves VU, 2018. gada pārskatā norādījis, ka “pateicoties valsts valdības stimuliem un autobūves uzņēmumu neatslābstošajiem centieniem, Ķīna ir iekļuvusi lielākajā globālajā jaunās enerģijas automobiļu tirgū ar jaunajām tehnoloģijām, kas strauji attīstās un ir pasaulē vadošās, un ar jauniem modeļiem, kā intelektiskiem un satīklotiem transportlīdzekļiem un koplietojummobilitāti, un ir kļuvusi par vadošo jauna laikmeta veidotāju pasaules auto industrijā” (38).

                     (85)

                     Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.1.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo TR tirgu vēl vairāk (39). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU tērauda, autobūves un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē) ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

               3.2.1.5.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

                     (86)

                     Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (40).

                     (87)

                     ĶV atzīst tērauda ražošanas nozari, arī TR ražošanu, par vadošo nozari (41). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda ražošanas nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī, piemēram, “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam”. Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “Ķīnas ekonomikas būtiska pamatnozare un valsts stūrakmens” (42). Galvenie plānā izklāstītie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (43).

                     (88)

                     Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (44) ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo augstas kvalitātes tērauda izstrādājumu veidus (45). Tas ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu izstrādājumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (46).

                     (89)

                     “Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā” (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (47) (“katalogs”) dzelzs un tērauda ražošanas nozare iekļauta vecināmo nozaru sarakstā. Kataloga piemērojamību ir apstiprinājusi nesena antisubsidēšanas izmeklēšana, kas attiecās uz konkrētiem ĶTR izcelsmes karsti velmētiem plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumiem (48).

                     (90)

                     ĶV sniedz arī papildu norādījumus par nozares attīstību saskaņā ar daudzveidīgiem politikas instrumentiem un direktīvām, kas citustarp attiecas uz tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, ieguldījumiem, jaudas likvidēšanu, ražojumu klāstu, pārvietošanu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu nozares (arī TR) attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos (49). Pašreizējā jaudas pārpalikuma problēma, iespējams, ir pati uzskatāmākā ilustrācija ĶV politikas ietekmei un kropļojumiem, kas no tās izriet.

                     (91)

                     Ciktāl ir runa par autobūves nozari, Autobūves nozares attīstības politikā, kas izmeklēšanas periodā vēl aizvien bija spēkā, ir paredzēts ārvalstu kapitāla daļu ierobežojums automobiļu ražošanas kopuzņēmumos. Tāpēc arī TR ražotāju pircējiem tika piemēroti diskriminējoši pasākumi par labu iekšzemes ražotājiem.

                     (92)

                     Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievēro valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī KVT – attiecīgā ražojuma ražošanā izmantotās galvenās izejvielas – ražošanu, un TR ražošanu, kas pieder pie veicināmās tērauda ražošanas nozares. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties.

               3.2.1.6.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

                     (93)

                     Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (50).

                     (94)

                     Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašuma tiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnas Tautas Republikā (51). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (52). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (53).

                     (95)

                     Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz TR ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka uz šiem uzņēmumiem attiecas lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai to neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Komisija provizoriski secina, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Šie apsvērumi, balstoties uz pieejamajiem pierādījumiem, šķiet, ir pilnībā piemērojami arī tērauda ražošanas nozarē un jo īpaši attiecībā uz KVT (galveno izmantoto izejresursu attiecīgā ražojuma ražošanā), kā arī attiecībā uz TR, kas pieder pie tērauda ražošanas nozares. Proti, Komisija ir konstatējusi, ka KVT ražotāji (54) ir guvuši labumu no zemes izmantošanas tiesību nodrošināšanas par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo.

                     (96)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka tērauda ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

               3.2.1.7.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

                     (97)

                     Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (55). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (56). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (57). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir kropļotas.

                     (98)

                     Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz tērauda ražošanas nozari, kas ietver TR un KVT ražotājus, neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi tērauda ražošanas nozarei piederīgo TR un KVT ražošanu skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

               3.2.1.8.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

                     (99)

                     Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

                     (100)

                     Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (58), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (59) un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (60). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (61).

                     (101)

                     Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību aktu noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā.

                     (102)

                     Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (62).

                     (103)

                     To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (63). Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

                     (104)

                     Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

                     (105)

                     Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

                     (106)

                     Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

                     (107)

                     Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnas Tautas Republikā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

                     (108)

                     Nav sniegti pierādījumi par to, ka tērauda ražošanas nozare, kas ietver arī TR un KVT ražošanu, būtu brīva no iepriekš aprakstītās valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Komisija ir konstatējusi arī, ka izejvielai KVT (64) tiek piemēroti preferenciāli aizdevumi, kas ir subsīdijas. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

               3.2.1.9.   Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

                     (109)

                     Komisija norāda, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi Ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka iepriekš 3.2.1.1.–3.2.1.5. iedaļā, kā arī Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.2.1.6.–3.2.1.8. iedaļā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

                     (110)

                     Komisija atgādina, ka TR ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Lietas materiāli liecina, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji visus izejresursu iegūst Ķīnas Tautas Republikā. Kad TR ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

                     (111)

                     Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot TR iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

               3.2.1.10.   Secinājumi

                     (112)

                     Analīze 3.2.1.2.–3.2.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī tērauda ražošanas nozarē un autobūves nozarē liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secina, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

                     (113)

                     Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, normālo vērtību noteica, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvā valstī.

               3.2.2.   Reprezentatīvā valsts

         3.2.2.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (114)

                     Reprezentatīvās valsts izvēle balstījās uz šādiem kritērijiem:

                                 —

                                 līdzīgs ekonomikas attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā; šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (65), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR,

                                 —

                                 pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (66),

                                 —

                                 attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī,

                                 —

                                 ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

                     (115)

                     Kā paskaidrots 29.–31. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai.

               3.2.2.2.   Līdzīgs ekonomikas attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā

                     (116)

                     Komisija 2019. gada 6. marta paziņojumā norādījusi šādas deviņas valstis – Argentīnu, Brazīliju, Kolumbiju, Malaiziju, Meksiku, Krieviju, Dienvidāfriku, Taizemi un Turciju –, kuras Pasaules Banka atzīst par valstīm ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni kā ĶTR, proti, tās visas pēc nacionālā kopienākuma (“NKI”) klasificētas pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem.

                     (117)

                     Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 11. martā iesniegtajā dokumentācijā apgalvo, ka par reprezentatīvu valsti nevajadzētu izraudzīties Meksiku, jo Meksikas ražotāji veic piegādes tikai un vienīgi uz NAFTA zonu. Tomēr sūdzības iesniedzējs nav sniedzis pierādījumus par to, kā ražoto preču galamērķim būtu nozīme reprezentatīvās valsts izvēlē un kā tas ietekmētu attiecīgo ražošanas faktoru reprezentativitāti. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (118)

                     Komisija 2019. gada 16. aprīļa paziņojumā ir norādījusi, ka Argentīna izmeklēšanas periodā ir klasificēta pie valstīm ar augstiem ienākumiem. Tādēļ Komisija secina, ka tikai astoņas no sākotnēji apzinātajām valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem varētu apsvērt reprezentatīvās valsts izvēlē.

                     (119)

                     Pēc 2019. gada 16. aprīļa paziņojuma netika saņemtas papildu piezīmes par ekonomikas attīstības līmeni.

               3.2.2.3.   Izmeklējamā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī un attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

                     (120)

                     Komisija 2019. gada 6. marta paziņojumā ir norādījusi, ka ir zināms, ka attiecīgais ražojums tiek ražots Argentīnā, Brazīlijā, Kolumbijā, Malaizijā, Meksikā, Krievijā, Dienvidāfrikā, Taizemē un Turcijā.

                     (121)

                     Komisija ir arī konstatējusi, ka Argentīnā par TR ražotāju publiski nav pieejami finanšu dati. Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 11. marta iesniegtajā dokumentācijā apstiprina, ka Argentīnas ražotājs vairs nedarbojas. Tādēļ, kā arī 118. apsvērumā izskaidrotā iemesla dēļ Komisija reprezentatīvās valsts izvēlē Argentīnu neizvērtēja.

                     (122)

                     Komisija norāda arī, ka 2019. gada 6. marta paziņojuma publicēšanas laikā par nevienu ražotāju apsvērtajās valstīs nav pieejami finanšu dati par izmeklēšanas periodu.

                     (123)

                     Kāds ražotājs eksportētājs 2019. gada 18. martā iesniegtajā dokumentācijā apgalvo, ka par reprezentatīvo valsti būtu jāizraugās Indija. Uzņēmums norāda, ka tur ir vismaz divi ražotāji, kas ražo konkrēto ražojuma veidu, kādu ražo šis ražotājs eksportētājs. Turklāt uzņēmums apgalvo, ka nacionālais kopienākums (“NKI”), ko Pasaules Banka izmanto valstu klasificēšanai, nav piemērots rādītājs, lai novērtētu valsts ekonomikas attīstības līmeni, jo NKI uz iedzīvotāju pienācīgi neatspoguļo valsts attīstības līmeni un nenovērtē tās labklājību. Uzņēmums ierosināja tā vietā izmantot IKP.

                     (124)

                     Šajā sakarībā Komisija norāda, ka pamatregulā ir noteikts, ka reprezentatīvajai valstij ir jābūt ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Tomēr tajā nav nekādu papildu prasību par atbilstošas reprezentatīvās valsts izraudzīšanos. Komisija ir izlēmusi, ka šai informācijai piemērots avots ir Pasaules Bankas datubāze. No šīs datubāzes Komisija varēja iegūt pietiekamu skaitu potenciālu atbilstošu reprezentatīvo valstu ar līdzīgu attīstības līmeni, lai izraudzītos piemērotāko avotu neizkropļotu izmaksu un cenu noteikšanai. Turklāt šīs klasifikācijas pamatā ir objektīvs kritērijs un to konsekventi izmanto visos gadījumos, kuros normālās vērtības noteikšana balstās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem, un tas nodrošina vienotību un vienlīdzīgu attieksmi dažādu procedūru gaitā. Pasaules Banka, vadoties pēc Pasaules Bankas operatīvās aizdevumu politikas metodikas, izmanto NKI valstu ekonomikas klasifikācijai ienākumu grupās. Tā atzīst visus ienākumus, kas veido valsts ekonomiku, neatkarīgi no to izcelsmes, tāpēc tā pienācīgi atspoguļo kopējo saimniecisko darbību valstī.

                     (125)

                     Vienlaikus Komisija norāda, ka Pasaules Bankas klasifikācijā Indija ir iekļauta to valstu sarakstā, kurās ir “zemi un vidēji ienākumi”, tādēļ tās attīstības līmenis nav līdzīgs kā Ķīnā. Rezultātā Indiju nevarēja ņemt vēlā Ķīnai atbilstošas reprezentatīvās valsts izvēlē. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu.

                     (126)

                     Piezīmēs par 2019. gada 6. marta paziņojumu EUWA un kāds ražotājs eksportētājs pauda vairākus apgalvojumus par to, vai dažās no aplūkotajām valstīm tiek ražots izmeklējamais ražojums, par tādu finanšu datu pieejamību, kuri būtu pietiekami nozīmīgi aplūkotajām valstīm attiecībā uz starptautisku grupu konsolidētajiem gada pārskatiem, un par finanšu datu pieejamību izmeklēšanas periodā.

                     (127)

                     Komisija izskatīja šos apgalvojumus un 16. aprīļa paziņojumā secināja, ka reprezentatīvās valsts izvēlē vairs nevar ņemt vērā Kolumbiju, Malaiziju, Meksiku, Krieviju un Taizemi tāpēc, ka attiecībā uz izmeklēšanas periodu nav pieejami finanšu dati par ražotājiem Kolumbijā, Malaizijā, Krievijā un Taizemē. Turklāt konsolidētie finanšu dati, kas pieejami par ražotāju Meksikā, attiecas uz tādu uzņēmumu grupu, kuri ir bāzēti un darbojas dažādās valstīs, bet to, cik lielā mērā ražošanas un pārdošanas apjoms Meksikā ietekmē finanšu rezultātus, nebija iespējams noteikt. Komisija ir provizoriski konstatējusi, ka viens no Brazīlijas ražotājiem ražo tikai alumīnija riteņus, tādēļ to nevar ņemt vērā PVA izmaksu un peļņas aprēķināšanā.

                     (128)

                     Komisija 2019. gada 16. aprīļa paziņojumā ir norādījusi, ka finanšu dati par izmeklēšanas periodu ir viegli pieejami par kādu starptautisko grupu, kas darbojas Brazīlijā un Turcijā (un citās valstīs). Attiecīgajā gada pārskatā ir informācija ne tikai par grupas konsolidētajiem rezultātiem, bet arī detalizēta informācija par Brazīlijā bāzētā mātesuzņēmuma atsevišķajiem rezultātiem, kurš bija arī tērauda riteņu ražotājs, un mazāk detalizēta informācija par tā divu meitasuzņēmumu rezultātiem, kuri darbojas Turcijā. Informācija par meitasuzņēmumiem Turcijā attiecas tikai uz neto pārdošanas ieņēmumiem, pārdošanas izmaksām, darbības izdevumiem, ienākuma nodokli un peļņu. Tādējādi nebija iespējams novērtēt, cik būtiskas ir izmaksas, kas iekļautas darbības izdevumu kategorijā.

                     (129)

                     Komisija 2019. gada 16. aprīļa paziņojumā ir konstatējusi arī, ka var pamatoti gaidīt, ka Dienvidāfrikas ražotājs savu gada pārskatu par izmeklēšanas periodu publicēs laikus, lai to varētu izmantot aprēķinā. Lai gan Dienvidāfrikas ražotājs ietilpst starptautiskā grupā, Komisija varētu konsolidētos finanšu datus potenciāli uzskatīt par attiecināmiem uz Dienvidāfrikas ražotāju, jo apgrozījuma daļa Dienvidāfrikā no grupas kopējā apgrozījuma nebija niecīga.

                     (130)

                     Neatkarīgi no iepriekš minētā dati, kas bija pieejami par 128. apsvērumā minēto Brazīlijas ražotāju, tika uzskatīti par vispilnīgākajiem datiem reprezentatīvu PVA izmaksu un peļņas noteikšanai.

                     (131)

                     Piezīmēs par 2019. gada 16. aprīļa paziņojumu sūdzības iesniedzējs atkārtoja, ka reprezentatīvās valsts izvēlē dod priekšroku Turcijai; tomēr neiebilst pret Komisijas konstatējumu, ka par reprezentatīvo valsti var izmantot Brazīliju.

                     (132)

                     Tādējādi Komisija secina, ka Brazīlija ir atbilstoša reprezentatīvā valsts izmeklējamā ražojuma ražošanas apjoma ziņā un 128. apsvērumā skaidrotās finanšu datu par izmeklēšanas periodu pieejamības un kvalitātes ziņā.

                     (133)

                     Pēc izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju pārbaudes apmeklējumiem, kuros Komisija noteica izejvielu galīgo sarakstu un attiecīgos HS vai tarifa kodus, varēja apstiprināt, ka par Brazīliju ir pieejama pilnīgākā datu kopa saliktās normālās vērtības noteikšanai nepieciešamo neizkropļoto cenu un atsauces vērtību noteikšanai.

               3.2.2.4.   Sociālās un vides aizsardzības līmenis

                     (134)

                     Tā kā ir konstatēts, ka Brazīlija ir visatbilstošākā reprezentatīvā valsts, tad nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

               3.2.2.5.   Secinājumi

                     (135)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Brazīlija atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par atbilstošu reprezentatīvo valsti. Konkrēti, Brazīlijai ir ievērojams izmeklējamā ražojuma ražošanas apjoms un pieejams pilnīgs visu ražošanas faktoru, PVA izmaksu un peļņas datu kopums par izmeklēšanas periodu.

               3.2.3.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

                     (136)

                     Komisija 2019. gada 6. marta paziņojumā ir norādījusi, ka, lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantos Global Trade Atlas (“GTA”), neizkropļotu darbaspēka izmaksu noteikšanai izmantos Starptautiskās Darba organizācijas (“SDO”) statistikas datus un valstu statistikas datus un neizkropļotu enerģijas (piemēram, elektroenerģijas, dabasgāzes un ūdens) izmaksu noteikšanai izmantos citus avotus atkarībā no izraudzītās reprezentatīvās valsts.

                     (137)

                     Kāds ražotājs eksportētājs 2019. gada 18. marta piezīmēs norāda, ka, izvēloties Brazīliju nevajadzētu izvērtēt kā atbilstošu reprezentatīvo valsti, jo Brazīlijā pastāv eksporta ierobežojumi attiecībā uz plakaniem velmējumiem, kā tie norādīti ESAO Rūpniecisko izejvielu eksporta ierobežojumu sarakstā (67), un tie var potenciāli ietekmēt ne tikai iekšzemes cenu, bet arī šo izejresursu importa cenu. Šajā sakarībā ražotājs eksportētājs it sevišķi ir norādījis, ka karsti velmēts tērauds ir galvenā izejviela, kas veido 40–60 % no kopējām ražošanas izmaksām.

                     (138)

                     Komisija pārbaudīja, vai Brazīlijā pastāv eksporta ierobežojumi, un 2019. gada 16. aprīļa paziņojumā apstiprināja, ka saskaņā ar 1995. gada 10. oktobra Likumu Nr. 9.112 (68) par paaugstināta riska preču un saistīto pakalpojumu eksportu konkrētu plakanu tērauda velmējumu eksportam tiek piemērota eksporta atļauja. Tajā laikā Komisija norādīja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ražošanā neizmanto plakanus velmējumus, uz kuriem attiecas HS kodi, kam Brazīlijā tiek piemēroti eksporta ierobežojumi.

                     (139)

                     Pēc pārbaudes apmeklējumiem Komisija tomēr konstatēja, ka vienīgais pārbaudītais ražotājs eksportētājs attiecīgā ražojuma ražošanā patiešām izmanto velmējumus, uz kuriem attiecas viens no HS kodiem, kam tiek piemērots 138. apsvērumā minētais eksporta ierobežojums, proti, HS apakšpozīcijas 7228 70 ražojumus (“leņķi, fasonprofili un speciālie profili”).

                     (140)

                     Tāpēc Komisija nolēma aizstāt izkropļotās šā konkrētā ražošanas faktora izmaksas ar starptautisku atsauces vērtību, nevis importa cenu Brazīlijā. Šī atsauces vērtība ir skaidrota tālāk 158. apsvērumā.

                     (141)

                     Kāds ražotājs eksportētājs 2019. gada 18. marta iesniegtajā dokumentācijā apgalvo, ka, piemērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ražošanas faktoros nevajadzētu iekļaut palīgmateriālus, jo pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir minētas izejvielas un enerģija un nav iekļautas patērējamās preces.

                     (142)

                     Komisija 2019. gada 16. aprīļa paziņojumā tomēr ir norādījusi, ka patērējamās preces ir iekļautas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta piemērošanas jomā, jo šis noteikums bez nekādiem izņēmumiem aptver visas ražošanas un pārdošanas izmaksas, kas vajadzīgas, lai aprēķinātu normālo vērtību. Savukārt pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir skaidrots jēdziens “nozīmīgi kropļojumi”, kuru dēļ šajā atšķirīgajā kontekstā ir jāpiemēro normālās vērtības noteikšanas noteikumi, kas iekļauti pamatregulas 2. panta 6.a punktā, bet nav minētas paziņotās cenas un izmaksas (ietverot izejvielas un enerģiju, bet neaprobežojoties ar tām). Tādēļ Komisija uzskata, ka ražotājiem eksportētājiem ir jāpaziņo visas ražošanas un pārdošanas izmaksas, ietverot patērējamās preces un neatkarīgi no to daļas ražošanas kopējās izmaksās, un ka tās ir jāņem vērā normālās vērtības aprēķināšanā. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu.

                     (143)

                     Komisija 2019. gada 16. aprīļa paziņojumā, pamatojoties uz lēmumu izmantot Brazīliju par reprezentatīvo valsti, ir informējusi ieinteresētās personas, ka izmantos GTA, lai noteiktu neizkropļotas ražošanas faktoru izmaksas, SDO statistiku un citus publiski pieejamus avotus (69), lai noteiktu neizkropļotas darbaspēka izmaksas, un izraudzīto Brazīlijas elektroenerģijas, dabasgāzes un ūdens piegādātāju piemērotos tarifus, lai noteiktu neizkropļotas šo enerģijas veidu izmaksas.

                     (144)

                     Komisija ir arī informējusi ieinteresētās personas, ka, lai noteiktu neizkropļotas PVA izmaksas un peļņu, izmantos IochpeMaxion grupas finanšu datus, konkrēti, Brazīlijā bāzētā mātesuzņēmuma finanšu datus, kuri detalizētā veidā ir pieejami grupas individuālajos un konsolidētajos finanšu pārskatos par periodu līdz 2018. gada 31. decembrim un neatkarīga revidenta ziņojumā (70).

                     (145)

                     Pēc 2019. gada 16. aprīļa paziņojuma papildu piezīmes par neizkropļotu izmaksu un atsauces vērtību avotiem Komisija nesaņēma. Tādēļ provizoriski ir apstiprināti 143. un 144. apsvērumā uzskaitītie avoti.

               3.2.4.   Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

         3.2.4.1.   Ražošanas faktori

                     (146)

                     Kā jau norādīts 29. apsvērumā, 2019. gada 6. marta paziņojumā Komisija centās izveidot tādu ražošanas faktoru un avotu sākotnējo sarakstu, kurus paredzēts izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, kā materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā.

                     (147)

                     Pēc 2019. gada 6. marta paziņojum un pēc 2019. gada 16. aprīļa paziņojuma Komisija par ražošanas faktoru sarakstu piezīmes nesaņēma.

                     (148)

                     Komisija 2019. gada 16. aprīļa paziņojumā, pamatojoties uz informāciju, kas bija saņemta no ieinteresētajām personām, izveidoja 60 potenciālu HS kodu sarakstu, kuri atbilst attiecīgā ražojuma ražošanā izmantotajiem ražošanas faktoriem.

                     (149)

                     Tad Komisija pēc pārbaudes apmeklējumu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju telpās izveidoja galīgu ražošanas faktoru un atbilstīgo HS kodu sarakstu.

                     (150)

                     Ņemot vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju un pārbaudes apmeklējumos savākto informāciju, attiecīgi ir noteikti šādi ražošanas faktori un HS kodi:

                        1. tabula

                                 Ražošanas faktors

                                 Kods Brazīlijas tarifa klasifikācijā

                                 Neizkropļota vērtība

                                    Izejvielas

                                 Karsti velmēti plakani tērauda velmējumi, nekodināti, 600 mm vai lielāks platums un biezums:

                                             —

                                             pārsniedz 10 mm,

                                 7208 36

                                 4,91 CNY/kg

                                             —

                                             4,75 mm, bet nepārsniedz 10 mm,

                                 7208 37 00

                                 4,86 CNY/kg

                                             —

                                             3 mm, bet līdz 4,75 mm,

                                 7208 38

                                 4,89 CNY/kg

                                             —

                                             mazāks par 3 mm

                                 7208 39

                                 4,57 CNY/kg

                                 Speciālie tērauda profili:

                                             —

                                             leņķi, fasonprofili un speciālie profili

                                 [Neattiecas]

                                 5,06 CNY/kg

                                 Krāsa:

                                             —

                                             uz poliesteru bāzes,

                                 3208 10

                                 42,87 CNY/kg

                                             —

                                             uz akrila vai vinila polimēru bāzes,

                                 3208 20

                                 42,12 CNY/kg

                                             —

                                             citāda,

                                 3208 90

                                 54,65 CNY/kg

                                             —

                                             epoksīdsveķi

                                 3907 30

                                 28,70 CNY/kg

                                 Metināšanas stieple:

                                             —

                                             oglekļa tērauda stieple,

                                 7217 30

                                 12,51 CNY/kg

                                             —

                                             silīcijmangāntērauda stieple,

                                 7229 20 00

                                 9,73 CNY/kg

                                             —

                                             leģētā tērauda stieple, citāda

                                 7229 90 00

                                 21,74 CNY/kg

                                 Vārsti

                                 8481 30 00

                                 10,30 CNY/gab.

                                 Gāzes:

                                             —

                                             propāns, sašķidrināts,

                                 2711 12

                                 3,73 CNY/kg

                                             —

                                             argons,

                                 2804 21

                                 Neattiecas (sk. 153. un 154. apsvērumu)

                                             —

                                             slāpeklis,

                                 2804 30 00

                                 10,86 CNY/m3

                                             —

                                             skābeklis,

                                 28 044 000

                                 6,69 CNY/m3

                                             —

                                             oglekļa dioksīds

                                 2811 21 00

                                 24,76 CNY/kg

                                 Citas ķīmiskās vielas:

                                             —

                                             sālsskābe,

                                 2806 10

                                 1,68 CNY/kg

                                             —

                                             kaustiskā soda,

                                 2815 12 00

                                 2,41 CNY/kg

                                             —

                                             nātrija karbonāts,

                                 2836 20

                                 1,45 CNY/kg

                                             —

                                             pienskābe,

                                 2918 11 00

                                 21,22 CNY/kg

                                             —

                                             nātrija hidrogēnkarbonāts,

                                 3402 19 00

                                 15,03 CNY/kg

                                             —

                                             eļļošanas līdzekļi,

                                 3403 19 00

                                 44,54 CNY/kg

                                             —

                                             kodināšanas preparāti,

                                 3810 10

                                 66,46 CNY/kg

                                             —

                                             atšķaidītājs,

                                 3814 00

                                 40,26 CNY/kg

                                             —

                                             nātrija nitrāts,

                                 3815 90

                                 74,48 CNY/kg

                                             —

                                             poliakrilamīds

                                 3906 90

                                 17,74 CNY/kg

                                    Darbaspēks

                                 Darbaspēka izmaksas ražošanas sektorā

                                 [Neattiecas]

                                 34,53 CNY/stundā

                                    Enerģija

                                 Elektroenerģija

                                 [Neattiecas]

                                 0,69–1,01 CNY/kWh

                                 Dabasgāze

                                 [Neattiecas]

                                 3,42– 4,03 CNY/m3

                                 Ūdens

                                 [Neattiecas]

                                 181,92 CNY/mēn. vai 35,41–70,67 CNY/t

                                 Koksnes granulas

                                 44 013 100

                                 0,65 CNY/kg

                                    Blakusprodukti/atlikumi

                                 Tērauda lūžņi virpošanas skaidu, atgriezumu, lauzto skaidu, frēzēšanas palieku, zāģskaidu, slīpēšanas daļiņu, apgriešanas un štancēšanas atgriezumu veidā, sapakoti vai nesapakoti saišķos

                                 7204 41 00

                                 1,70 CNY/kg

               a)   Izejvielas un lūžņi

                     (151)

                     Pārbaudes apmeklējumos Komisija pārbaudīja attiecīgā ražojuma ražošanā izmantotās izejvielas un radītos lūžņus.

                     (152)

                     Saistībā ar izejvielām, izņemot speciālos tērauda profilus, Komisija paļāvās uz importa cenām, jo reprezentatīvās valsts tirgū par to nebija pieejama informācija. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR. Komisija nolēma neņemt vērā importu reprezentatīvajā valstī no ĶTR, jo, kā tā secinājusi 112. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši izkropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši izkropļojumi ietekmē eksporta cenas. Faktiski, šķiet, ka importa cena daudzām izejvielām, ko ĶTR eksportē uz Brazīliju, ir zemāka nekā citām importētajām precēm. Pēc ĶTR izslēgšanas imports no citām trešām valstīm saglabājās reprezentatīvs, proti, 40–100 % no Brazīlijā importētā kopējā apjoma.

                     (153)

                     Komisija ir konstatējusi, ka argona importa apjomi uz Brazīliju ir niecīgi un tādēļ šo atsauces vērtību nevar uzskatīt par uzticamu. Attiecībā uz lūžņiem Komisija ir konstatējusi, ka importa cena uz Brazīliju bijusi ievērojami augstāka nekā karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu importa cena, tādējādi arī to uzskatīja par neuzticamu.

                     (154)

                     Tā kā argona faktiskās izmaksas, kas radās ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, izmeklēšanas periodā veidoja niecīgu daļu no izejvielu kopējām izmaksām (mazāk par 0,005 %) un neietekmēja dempinga starpības aprēķinus, lai kāds avots tiktu izmantots to aizstāšanai, Komisija izlēma šīs izmaksas iekļaut ražošanas pieskaitāmajās izmaksās.

                     (155)

                     Lai noteiktu neizkropļotu cenu tērauda lūžņiem, Komisija izmantoja Brazīlijas eksporta statistikas datus. Tērauda lūžņu eksporta cenas aprēķināšanai attiecīgi piemēro 152. apsvēruma noteikumus. Turklāt Komisija norāda, ka no Brazīlijas uz ĶTR tērauda lūžņi eksportēti netika.

                     (156)

                     Lai atbilstoši 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcas vārtiem, Komisija importa cenai pieskaitīja starptautiskās transporta un apdrošināšanas izmaksas (71), piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitu un pieskaitīja iekšzemes transporta izmaksas. Visu izejvielu starptautiskā un iekšzemes transporta izmaksas, kā arī apdrošināšanas izmaksas tika aplēstas, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kurus bija sniedzis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

                     (157)

                     Ja tādēļ, lai kādai izejvielai noteiktu neizkropļotu cenu, tika izmantota eksporta cena (72), GTA dati netika koriģēti. Komisija uzskatīja, ka izmaksas no Brazīlijas piegādātāja līdz starptautiskai ostai atbilst izmaksām no šāda piegādātāja līdz tā Brazīlijas pircējam. Tādēļ GTA iekļauto cenu varēja uzskatīt par tādas izejvielas cenu, kas piegādāta līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcas vārtiem.

                     (158)

                     Lai noteiktu neizkropļotas cenas speciālajiem tērauda profiliem, Komisijas 137.–140. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ izmantoja starptautisku atsauces vērtību. Izmantotās neizkropļotā starptautiskā atsauces vērtība ir speciālo profilu un siju EXW cena Latīņamerikā (73). Tika uzskatīts, ka šī atsauces vērtība nav izkropļota tāpēc, ka, pamatojoties uz Brazīlijā un Meksikā noteiktajām darījumu vērtībām, tika uzskatīts, ka tā atspoguļo tāda tirgus apstākļus, kurā valda konkurence, šajā teritorijā. Šī atsauces vērtība liecina, ka izmeklēšanas periodā cenas bijušas diapazonā 4,55 CNY/kg–5,61 CNY/kg.

                     (159)

                     Dažām izejvielām ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pēc savas uzskaites nespēja noteikt patēriņa apjomu. Šo izejvielu faktiskās izmaksas veido niecīgu daļu no izgatavošanas faktiskajām kopējām izmaksām, proti, mazāk par 0,5 %. Šīs izmaksas tika iekļautas ražošanas pieskaitāmajās izmaksās, kā skaidrots 169. apsvērumā.

               b)   Darbaspēks

                     (160)

                     Lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību, Komisija izmantoja SDO statistiku kopā ar publiski pieejamo informāciju par papildu darbaspēka izmaksām, kas radušās darba devējam Brazīlijā.

                     (161)

                     SDO statistika (74) ietvēra datus par vidējo stundu skaitu nedēļā, ko faktiski nostrādā viens nodarbinātais, un par darba ņēmēju mēneša ienākumiem ražošanas nozarē izmeklēšanas periodā. Izmantojot šos datus, Komisija aprēķināja stundas algu ražošanā, kurai pieskaitīja ar darbaspēku saistītas papildu izmaksas (75) (sociālās un bezdarba apdrošināšanas iemaksas, ko veic darba devējs).

               c)   Elektroenerģija

                     (162)

                     Elektroenerģijas cena, ko piemēro viens no lielākajiem elektroenerģijas piegādātājiem Brazīlijā, proti, EDP Brasil (76), bija viegli pieejama. Šī informācija bija pietiekami detalizēta, lai noteiktu elektroenerģijas cenu un sadales sistēmas (modalidade tarifaria azul) izmantošanas cenu, ko maksā rūpnieciskie lietotāji.

                     (163)

                     Jāņem vērā, ka Brazīlijā regulatīvā iestāde Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (ANEEL) ir noteikusi elektroenerģijas piegādātājiem pienākumu palielināt tarifus par konkrētu procentu, lai regulētu elektroenerģijas patēriņu valstī. ANEEL izmanto karodziņu sistēmu (78) (zaļš, dzeltens, sarkans 1, sarkans 2), lai parādītu, vai elektroenerģijas cenai būtu jāpaliek tādai, kādu ierosinājis piegādātājs (zaļš), vai tā jāpaaugstina par 0,010 BRL/kWh (dzeltens), 0,030 BRL/kWh (sarkans 1) vai 0,050 BRL/kWh (sarkans 2). ANEEL reizi mēnesī publicē šos karodziņus, un par izmeklēšanas periodu šī informācija bija viegli pieejama EDP Brasil tīmekļa vietnē (79). Nosakot neizkropļotas izmaksas elektroenerģijai, Komisija ņēma vērā izmeklēšanas periodā piemērotos karodziņus un attiecīgi koriģēja cenu.

                     (164)

                     Neizkropļotas izmaksas elektroenerģijai 1. tabulā norādītas diapazonā, jo individuāliem patērētājiem atkarībā no to elektroenerģijas patēriņa piemēro atšķirīgus tarifus.

               d)   Dabasgāze un koksnes granulas

                     (165)

                     Ražotāji eksportētāji siltumenerģijas ražošanai izmantoja dabasgāzi vai koksnes granulas. Dabasgāzes vidējā cena rūpnieciskajiem lietotājiem Brazīlijā izmeklēšanas periodā bija viegli pieejama Ieguves un enerģētikas ministrijas mēneša publikācijās (80). Neizkropļotas izmaksas koksnes granulām noteica, pamatojoties uz 153. apsvērumā aplūkoto importa cenu Brazīlijā.

                     (166)

                     Neizkropļotas izmaksas dabasgāzei 1. tabulā norādītas diapazonā, jo individuāliem patērētājiem atkarībā no to dabasgāzes patēriņa piemēro atšķirīgus tarifus.

               e)   Ūdens

                     (167)

                     Informācija par ūdens tarifu, ko piemēro uzņēmums Sabesp, kurš atbild par ūdensapgādi un notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu Sanpaulu štatā, bija viegli pieejama. Informācija ietvēra detalizētus datus par tarifiem (81), kuri 2018. gadā tika piemēroti rūpnieciskajiem lietotājiem dažādos Sanpaulu štata apakšreģionos un municipalitātes (82). Neizkropļotas izmaksas ūdensapgādei un notekūdeņu savākšanai Komisija noteica, pamatojoties uz tarifu, kas izmeklēšanas periodā bija piemērojams rūpnieciskajiem lietotājiem metropoles apgabalā.

                     (168)

                     Neizkropļotas izmaksas ūdenim 1. tabulā norādītas diapazonā, jo individuāliem patērētājiem atkarībā no to ūdens patēriņa piemēro atšķirīgus tarifus.

               3.2.4.2.   Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņa

                     (169)

                     Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kas radās ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, palielināja to izejvielu izmaksas, kuru patēriņu nebija iespējams noteikt ražotāja eksportētāja uzskaitē, un 153. un 154. apsvērumā aplūkotās argona izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no izgatavošanas izmaksām, kas faktiski radušās ražotājam eksportētājam. Šo procentuālo lielumu piemēroja neizkropļotām izgatavošanas izmaksām.

                     (170)

                     Kā norādīts 2019. gada 16. aprīļa paziņojumā, PVA un peļņai Komisija izmantoja Brazīlijā bāzētā Iochpe Maxion grupas mātesuzņēmuma finanšu datus, jo mātesuzņēmums atrodas Brazīlijā un ražo attiecīgo ražojumu (83).

                     (171)

                     PVA aprēķinā Komisija neņēma vērā posteni “meitasuzņēmumu peļņas (zaudējumu) daļa”, jo šādas izmaksas (vai ieņēmumi) nebija saistītas ar attiecīgo ražojumu un attiecās tieši uz grupas starptautisko struktūru. Mātesuzņēmums 2018. gadā saņēma daļu no meitasuzņēmumu peļņas. Korekcijas rezultātā palielinājās PVA procentuālais lielums, bet samazinājās peļņas procentuālais lielums. Kopumā tas neietekmēja PVA un peļņas kopējo līmeni.

               3.2.4.3.   Normālās vērtības aprēķins

                     (172)

                     Salikto normālo vērtību Komisija noteica turpmāk izklāstītajos posmos.

                     (173)

                     Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Komisija piemēroja vienības izmaksas, kas bija neizkropļotas, ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam.

                     (174)

                     Otrkārt, lai iegūtu ražošanas izmaksas, kas ir neizkropļotas, Komisija palielināja izgatavošanas izmaksas, kas ir neizkropļotas, pieskaitot tām ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kas tika noteiktas, kā aprakstīts 169. apsvērumā.

                     (175)

                     Visbeidzot, Komisija ražošanas izmaksām, kas bija noteiktas, kā aprakstīts 174. apsvērumā, piemēroja Iochpe Maxion grupas mātesuzņēmuma PVA un peļņu, kā skaidrots 170. un 171. apsvērumā.

                     (176)

                     PVA, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas ražošanas izmaksām, kas bija neizkropļotas, sasniedza 11,21 %.

                     (177)

                     Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota ražošanas izmaksām, kas bija neizkropļotas, sasniedza 5,06 %.

                     (178)

                     Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. Tā kā izlasē palika tikai viens ražotājs eksportētājs, Komisija noteica normālo vērtību tikai šim ražotājam eksportētājam.

               3.3.   Eksporta cena

                     (179)

                     Konkrētais ražotājs eksportētājs eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību.

               3.4.   Salīdzinājums

                     (180)

                     Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

                     (181)

                     Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz uzņēmuma, kas sadarbojās, faktiskajiem skaitliskajiem rādītājiem, tika veiktas korekcijas attiecībā uz pārkraušanas un iekšzemes vedmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un banku maksājumiem.

               3.4.1.   Dempinga starpība

                     (182)

                     Attiecībā uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

                     (183)

                     Pamatojoties uz minēto, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

                                 Uzņēmums

                                 Pagaidu dempinga starpība (%)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                    Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

                                 69,4

                                    Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

                                 69,4

                     (184)

                     Kā skaidrots 18. apsvērumā, tā kā divi no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās un vēl cits ražotājs eksportētājs tika izslēgts tāpēc, ka samazinājās ražojuma tvērums, izlasē palika tikai viens uzņēmums, proti, Xingmin grupa. Tādēļ nebija iespējams noteikt vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Ņemot vērā nesadarbošanās pakāpi izlasē un nepietiekamo laiku jaunas izlases izveidošanai attiecīgajā procedūras posmā, Komisija izlēma saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu un 18. pantu izmantot labākos pieejamos faktus attiecībā uz izlasi.

                     (185)

                     Pamatojoties uz minēto, attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Komisija izņēmuma kārtā izlēma noteikt dempinga starpību tādā pašā līmenī, kāds tika noteikts vienīgajam izlasē palikušajam ražotājam eksportētājam. Šādi Komisija rīkojās tādēļ, ka uzskatīja, ka izlases nesekmīgo izveidi daļēji izraisījusi konkrētu ražojuma veidu izslēgšana, un, tā kā tā rezultātā tika izslēgts viens no diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un bija palikuši izlasē, tas tieši ietekmēja izlasi. Komisija arī ņēma vērā to, ka izlasē palikušais uzņēmums ražoja aptuveni 20 % no attiecīgā ražojuma importa un uz Savienību eksportēja plašu ražojuma veidu klāstu.

                     (186)

                     Visu pārējo ražotāju eksportētāju gadījumā Komisija izlēma atlikušās dempinga starpības noteikšanai balstīties uz līmeni, kas atbilst vidējai svērtajai dempinga starpībai, kura izlasē iekļautajam uzņēmumam tika noteikta attiecībā uz astoņiem ražojuma veidiem ar augstāko individuālo dempinga starpību. Šo ražojuma veidu eksporta apjoms veidoja aptuveni 29 % no kopējā apjoma, ko attiecīgais uzņēmums eksportējis uz Savienību – tas uzskatāms par pietiekami reprezentatīvu.

                     (187)

                     Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

                                 Uzņēmums

                                 Pagaidu dempinga starpība (%)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                    Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

                                 69,4

                                    Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

                                 69,4

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                                 69,4

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 80,1

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

                     (188)

                     Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja 11 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                     (189)

                     Tika noskaidrots, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 35 miljoni tērauda riteņu. Komisija šo skaitu noteica, pamatojoties uz pārbaudīto EUWA atbildi uz anketas jautājumiem, kuru salīdzināja un vajadzības gadījumā atjaunināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 8. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kuri veidoja vairāk nekā 35 % no līdzīgā ražojuma ražošanas kopapjoma Savienībā.

               4.2.   Savienības tirgus un patēriņš

                     (190)

                     Tērauda riteņu tirgus aptver dažādus ražojuma veidus, kas ir atkarīgi no transportlīdzekļu veida, ar kuriem tos aprīko. Šie ražojuma veidi galvenokārt atšķiras pēc izmēra: mazāka izmēra riteņi domāti vieglajiem pasažieru automobiļiem un lielāka diametra izmēra riteņi domāti smagajiem kravas automobiļiem un speciālajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Šos ražojuma veidus ražošanas nozarē parasti klasificē divās kategorijās: vieglo pasažieru automobiļu riteņi (transportlīdzekļiem ar ne vairāk kā 8 sēdvietām) un komerciālie riteņi (visi pārējie). Visiem šiem dažādajiem veidiem ir vienādas fizikālās pamatīpašības un lietojumi, tāpēc šajā izmeklēšanā tos uzskata par vienu ražojumu.

                     (191)

                     Izmeklēšanā tika konstatēts, ka gan Ķīna, gan Savienības ražotāji darbojas gan vieglo pasažieru automobiļu riteņu, gan komerciālo riteņu ražošanā. Sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija liecina, ka aptuveni 45 % no importa no Ķīnas IP laikā bijuši vieglo pasažieru automobiļu riteņi un 55 % – komerciālie riteņi. Savienībā aptuveni 65 % no pārdošanas apjoma ir vieglo pasažieru automobiļu riteņi un 35 % – komerciālie riteņi.

                     (192)

                     Tērauda riteņus Savienībā pārdod divos galvenajos izplatīšanas kanālos: vai nu tieši vieglo automobiļu ražotājiem (oriģinālā aprīkojuma ražotājiem), vai neatkarīgiem uzņēmumiem, kas izstrādā un piešķir zīmola nosaukumu TR, kurus pēc tam pārdod vairumtirgotājiem vai mazumtirgotājiem. Lai gan vieglo automobiļu ražošanā jāievēro visnotaļ stingras specifikācijas, visiem riteņiem ir vienādas/salīdzināmas īpašības neatkarīgi no to izplatīšanas kanāla un galu galā visi TR veidi pieder pie viena homogēna veida. Vissvarīgākais ir tas, ka pastāv skaidra savstarpēja saikne starp abiem izplatīšanas kanāliem, jo cenas vienā izplatīšanas kanālā var izdarīt spiedienu uz otru.

                     (193)

                     Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tam pieskaitot importu no visām trešām valstīm.

                     (194)

                     Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

                        2. tabula

                        Patēriņš Savienībā

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Kopējais patēriņš Savienībā
                                 (tūkst. gab.)

                                 38 554

                                 38 523

                                 40 161

                                 39 387

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    104

                                    102

                                    Avots:
                                    EUWA, izlasē iekļautie ražotāji.

                     (195)

                     Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 2 %.

               4.3.   Imports no attiecīgās valsts

                     (196)

                     KN kodi ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 un ex 8716 90 90 attiecas uz plašāku ražojumu klāstu nekā TR. Turklāt vienīgā Eurostat pieejamā mērvienība ir svars, kas var arī nenodrošināt pietiekamu datu salīdzināmību starp dažādajiem importa avotiem, ņemot vērā dažādos TR veidus (ļoti dažādi diametri, atšķirīgs svars un potenciāli atšķirīgs un/vai mainīgs ražojumu klāsts (vieglo pasažieru automobiļu riteņi un komerciālo transportlīdzekļu riteņi, citustarp ieskaitot traktoru riteņus un piekabju riteņus). EUWA uz šo problēmjautājumu norādīja savā sūdzībā un papildus sūdzībā sniegtajiem datiem iesniedza savas aplēses par importa apjomiem no Ķīnas, Turcijas un citām valstīm, un Komisija tās pārbaudīja. Uz šāda pamata Komisija informēja ieinteresētās personas un ļāva tām iesniegt piezīmes par dažādajiem datu avotiem, arī par importa apjomu aplēsēm, ko izmeklēšanas laikā bija iesniegusi EUWA, kā arī importa apjomu un cenām, kuru pamatā ir Eurostat dati. Neviena no personām neiebilda pret importa apjomu aplēsēm, kuras attiecīgi tika uzskatītas par labāko pieejamo informācijas avotu. Lai gan EUWA pauda šaubas par Eurostat norādīto cenu līmeni, Komisija vismaz cenu tendenču noteikšanā paļāvās uz Eurostat datiem, jo trūka citu pieejamu informācijas avotu. Tomēr, lai salīdzinātu cenu līmeņus nolūkā noteikt cenu samazinājumu (undercutting) un kaitējuma starpību, Komisija izmantoja no izlasē iekļautajām personām saņemtos datus par cenām.

               4.3.1.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

                     (197)

                     Importa tirgus daļa tika noteikta, salīdzinot importa apjomu ar patēriņu Savienībā.

                     (198)

                     Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

                        3. tabula

                        Importa apjoms un tirgus daļa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Importa apjoms no ĶTR
                                 (tūkst. gab.)

                                 1 007

                                 1 257

                                 1 963

                                 2 093

                                    Indekss

                                    100

                                    125

                                    195

                                    208

                                 Tirgus daļa

                                 2,6 %

                                 3,3 %

                                 4,9 %

                                 5,3 %

                                    Indekss

                                    100

                                    125

                                    187

                                    204

                                    Avots:
                                    EUWA.

                     (199)

                     Imports no ĶTR un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā divkāršojās. Imports palielinājās no aptuveni 1 miljona gabalu līdz 2 miljoniem gabalu, kas nozīmē, ka izmeklēšanas periodā tirgus daļa pieauga no 2,6 % līdz 5,3 %. Izmeklēšanas periodā imports no ĶTR sasniedza aptuveni 25 % no kopējā importa apjoma. Būtu jānorāda, ka, spriežot pēc pieejamajiem datiem, imports no Ķīnas ietvēra gan vieglo pasažieru automobiļu, gan komerciālo transportlīdzekļu riteņus un pieauga abu veidu imports, taču daudz izteiktāks bija vieglo pasažieru automobiļu riteņu importa pieaugums.

               4.3.2.   Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums

                     (200)

                     Kā jau skaidrots 196. apsvērumā, balstoties uz Eurostat datiem, kurus izmeklēšanas gaitā Komisija izpauda personām, Komisija noteica importa cenu tendences. Tiek atgādināts – lai gan pēc Eurostat datiem nevar gūt precīzu priekšstatu par absolūto importa līmeni, tāpēc arī par vienības cenām ne, tomēr tas bija vienīgais pieejamais informācijas avots, pēc kura noteikt vismaz cenu tendences. Tāpēc tālāk sniegtie dati tika aplūkoti šajā kontekstā, un tādējādi tie netika izmantoti, lai salīdzinātu cenu līmeņus.

                     (201)

                     Importa cenai no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

                        4. tabula

                        Importa cenas (EUR/kg)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 ĶTR

                                 2,04

                                 1,90

                                 1,85

                                 1,90

                                    Indekss

                                    100

                                    93

                                    91

                                    93

                                 Avots: Eurostat.

                     (202)

                     Importa no ĶTR cenas attiecīgajā periodā pazeminājās vidēji par 7 %.

                     (203)

                     Komisija noteica arī cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

                                 —

                                 katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas importam no izlasē iekļautā Ķīnas ražotāja, kurš sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū (84), noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām, un

                                 —

                                 katra ražojuma veida atbilstīgās vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī).

                     (204)

                     Šāds cenu salīdzinājums pa ražojuma veidiem tika veikts darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecina par ievērojamu cenu samazinājumu diapazonā no 8,7 % līdz 42,6 %, tādējādi eksportētājam, kas sadarbojās, vidējā svērtā starpība bija 26,2 %.

               4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (205)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (206)

                     Kā minēts 8. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

                     (207)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, kuru pamatā bija datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās EUWA sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem, taču vajadzības gadījumā pēc izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudes tie tika atjaunināti. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīviem.

                     (208)

                     Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpību lielums.

                     (209)

                     Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, vidējās darbaspēka izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (210)

                     Kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        5. tabula

                        Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Ražošanas apjoms
                                 (tūkst. gab.)

                                 36 399

                                 35 252

                                 36 860

                                 34 999

                                    Indekss

                                    100

                                    97

                                    101

                                    96

                                 Ražošanas jauda
                                 (tūkst. gab.)

                                 52 050

                                 52 226

                                 52 744

                                 52 289

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    101

                                    100

                                 Jaudas izmantojums

                                 69,9 %

                                 67,5 %

                                 69,9 %

                                 66,9 %

                                    Indekss

                                    100

                                    97

                                    100

                                    96

                                    Avots:
                                    EUWA, izlasē iekļautie ražotāji.

                     (211)

                     Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoms attiecīgajā periodā svārstījās, bet samazinājās par 4 %. Tā kā ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā tika saglabāta gandrīz nemainīgā līmenī, jaudas izmantojums samazinājās no 69,9 % līdz 66,9 %.

               4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (212)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        6. tabula

                        Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tūkst. gab.)

                                 32 731

                                 32 299

                                 32 581

                                 31 451

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    100

                                    96

                                 Tirgus daļa

                                 84,9 %

                                 83,8 %

                                 81,1 %

                                 79,8 %

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    96

                                    94

                                    Avots: EUWA, izlasē iekļautie ražotāji.

                     (213)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %, savukārt imports no Ķīnas divkāršojās. Rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 6 % (no 84,9 % līdz 79,8 %).

               4.4.2.3.   Izaugsme

                     (214)

                     Iepriekš minētie skaitļi attiecībā uz ražošanu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare nespēja augt ne absolūtā izteiksmē, ne saistībā ar patēriņu.

               4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (215)

                     Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        7. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nodarbināto skaits

                                 2 970

                                 2 949

                                 2 947

                                 2 985

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    99

                                    100

                                 Ražīgums (tūkst. gab. uz nodarbināto)

                                 12,3

                                 12,0

                                 12,4

                                 11,6

                                    Indekss

                                    100

                                    98

                                    102

                                    95

                                    Avots: EUWA, izlasē iekļautie ražotāji.

                     (216)

                     Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienībā saglabājās stabila. Faktiski patēriņa pieaugumu nevarēja salāgot ar līdzīgu nodarbinātības pieaugumu, jo samazinājās pārdošanas un ražošanas apjomi. Ražošanas apjomam samazinoties par 4 %, Savienības ražošanas nozares ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %.

               4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (217)

                     Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

                     (218)

                     Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana, kas skar attiecīgo ražojumu. Tādēļ nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai izvērtētu iespējamu iepriekšēju dempingu.

               4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

                     (219)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        8. tabula

                        Vidējās pārdošanas cenas Savienībā (EUR)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējā vienības EXW pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā

                                 15,3

                                 15,8

                                 18,0

                                 18,4

                                    Indekss

                                    100

                                    104

                                    118

                                    121

                                 Vienības ražošanas izmaksas

                                 14,4

                                 14,3

                                 17,1

                                 18,5

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    118

                                    128

                                    Avots: izlasē iekļautie ražotāji.

                     (220)

                     Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 28 %, ko galvenokārt izraisīja tas, ka krasi pieauga galvenās izejvielas, proti, karsti velmētu tērauda izstrādājumu, izmaksas, Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā IP laikā palielinājās tikai par 21 %. Tas liecina par būtisku cenas nospiešanu, ko izraisījis krasais attiecīgā ražojuma importa pieaugums. Kā skaidrots tālāk 4.4.3.4. iedaļā, tas būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli – izmeklēšanas periodā tā sāka ciest zaudējumus.

               4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (221)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        9. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                                 51 975

                                 48 466

                                 51 577

                                 53 484

                                    Indekss

                                    100

                                    93

                                    99

                                    103

                                    Avots: izlasē iekļautie ražotāji.

                     (222)

                     Laikā no 2015. gada līdz izmeklēšanas periodam izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto nedaudz palielinājās, proti, par 3 %. Darbaspēka izmaksas it sevišķi pieauga 2017. gadā, jo viena izlasē iekļauta ražotāja dalībvalstī tika ieviestas tiesību aktu izmaiņas.

               4.4.3.3.   Krājumi

                     (223)

                     Savienības ražotāju krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        10. tabula

                        Krājumi

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Krājumi perioda beigās (tūkst. gab.)

                                 2 327

                                 1 845

                                 2 155

                                 1 631

                                    Indekss

                                    100

                                    79

                                    93

                                    70

                                 Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

                                 6,4 %

                                 5,2 %

                                 5,8 %

                                 4,7 %

                                    Indekss

                                    100

                                    82

                                    91

                                    73

                                    Avots: EUWA, izlasē iekļautie ražotāji.

                     (224)

                     Krājumus nevar uzskatīt par būtisku kaitējuma rādītāju, jo tērauda riteņu ražošana lielā mērā notiek atbilstoši pasūtījumiem; krājumus noteiktā laika brīdī lielākoties veido preces, kuras ir pārdotas, bet vēl nav piegādātas. Tādēļ krājumu tendence tiek sniegta vienīgi informācijai.

                     (225)

                     Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās kopumā samazinājās par 30 %. Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās nedaudz, proti, no 6,4 % 2015. gadā līdz 4,7 % izmeklēšanas periodā, tātad par 27 %.

               4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (226)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        11. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 2,3 %

                                 7,1 %

                                 3,5 %

                                 -1,1 %

                                    Indekss

                                    100

                                    309

                                    153

                                    − 49

                                 Naudas plūsma (EUR)

                                 7,9 %

                                 11,9 %

                                 4,3 %

                                 6,1 %

                                    Indekss

                                    100

                                    151

                                    54

                                    78

                                 Ieguldījumi (000 EUR)

                                 7 326

                                 6 830

                                 9 990

                                 13 713

                                    Indekss

                                    100

                                    93

                                    136

                                    187

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                 16,1 %

                                 48,6 %

                                 24,7 %

                                 -5,5 %

                                    Indekss

                                    100

                                    301

                                    153

                                    − 34

                                    Avots: izlasē iekļautie ražotāji.

                     (227)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā rentabilitāte bija netipiska, bet kopumā sekoja samazinājums, sākot no 2016. gada, un izmeklēšanas periodā rentabilitāte kļuva negatīva.

                     (228)

                     Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attiecīgajā periodā bija negatīva, lai gan pasliktinājums, it sevišķi izmeklēšanas perioda beigās, nebija tik izteikts kā rentabilitātes tendence.

                     (229)

                     Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 87 %. Gandrīz puse no ieguldījumiem bija saistīti ar ražošanas līniju apkopi. Tomēr atbilstoši plānotajam pieprasījuma pieaugumam nākamajos gaidos pēc lielāka diametra riteņiem, kam nepieciešama papildu apstrādes un krāsošanas jauda, būtiski ieguldījumi tika veikti arī jaunā jaudā.

                     (230)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tās dinamika bija negatīva, kaut arī 2016. gadā pieauga ieguldījumu kopapjoms, – tas atspoguļo iepriekš aprakstītās rentabilitātes un naudas plūsmas tendences.

               4.4.4.   Secinājumi par kaitējumu

                     (231)

                     Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas palielinājās par 21 %, kas nebija pietiekami, lai izmeklēšanas periodā segtu ražošanas izmaksu pieaugumu (28 %). Savienības ražošanas nozares 2015. gadā gūtais peļņas līmenis 2,3 % apmērā izmeklēšanas periodā kļuva par zaudējumiem (-1,1 %). Šīs tendences rezultātā līdzīgi samazinājās naudas plūsma (– 22 %) un ienākums no ieguldījumiem (– 134 %).

                     (232)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas līmenis pazeminājās par 4 %, pārdošanas apjoms samazinājās par 4 % un tirgus daļa no 84,9 % samazinājās līdz 79,8 %, savukārt patēriņš palielinājās par 2 %. Būtu jānorāda, ka tajā pašā periodā Ķīnai izdevās divkāršot savu tirgus daļu. Šo norišu dēļ Savienības ražošanas nozare nonāca neaizsargātā situācijā.

                     (233)

                     Tikai dažiem no analizētajiem rādītājiem attiecīgajā periodā bija pozitīva dinamika. Ieguldījumi palielinājās par 87 %, taču šie ieguldījumi galvenokārt attiecas uz iekārtu nomaiņu un modernizāciju. Arī krājumi visā attiecīgajā periodā samazinājās, bet, tā kā lielākā daļa ražojumu tiek izgatavota pēc pieprasījuma, tad šajā gadījumā nevar uzskatīt, ka krājumu samazināšanās būtu pozitīva.

                     (234)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

               5.   CĒLOŅSAKARĪBA

                     (235)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija pārliecinājās, ka iespējams kaitējums, ko būtu varējis izraisīt nevis imports par dempinga cenām no ĶTR, bet citi faktori, netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un izejvielu izmaksu dinamika.

               5.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

                     (236)

                     Attiecīgajā periodā imports no ĶTR palielinājās par 108 %, turklāt Ķīna divkāršoja savu tirgus daļu. Importa no ĶTR par dempinga cenām tirgus daļas pieaugums bija galvenais faktors, kas noteica Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos. Turklāt importa cenas no ĶTR samazinājās vidēji par 7 % un, spriežot pēc pieejamās informācijas, tās bija vidēji par 26,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Arī zemās importa cenas no ĶTR izmeklēšanas periodā lielā mērā nospieda cenas, izraisot to, ka Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, jo tā nespēja ar cenām pārsniegt ražošanas izmaksas.

                     (237)

                     Kaitējuma rādītāju analīze 186.–211. apsvērumā rāda, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir pasliktinājies vienlaikus ar pieaugošu importu no ĶTR par dempinga cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļas lētākajam dempinga importam no Ķīnas, un daži izlasē iekļautie Savienības ražotāji apstiprināja arī, ka vieglo automobiļu ražotāji par etalonu joprojām izmanto Ķīnas piedāvājumus, lai nospiestu uz leju cenas – tas tika konstatēts jau alumīnija riteņu izmeklēšanas (85) kontekstā. Tas ir radījis ievērojamu spiedienu uz Savienības cenām, kuras nespēja pārnest izmaksu pieaugumu. Konstatētais importa apjoma pieaugums un ļoti zemās cenas patiešām ir galvenie šajā lietā aplūkojamie faktori. Dempinga importa no ĶTR radītais cenu spiediens ir izraisījis Savienības ražošanas nozares cenu nospiešanu. It sevišķi 2017. gadā un izmeklēšanas periodā, kad tērauda cenu pieauguma dēļ paaugstinājās vienības ražošanas izmaksas, Savienības ražošanas nozare nespēja šo izmaksu pieaugumu pilnībā pārnest uz savām pārdošanas cenām. Rezultātā pasliktinājās Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji, novedot pie zaudējumiem izmeklēšanas periodā.

                     (238)

                     Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek secināts, ka imports no ĶTR par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               5.2.   Citu faktoru ietekme

         5.2.1.   Imports no trešām valstīm

                     (239)

                     Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        12. tabula

                        Imports no trešām valstīm

                                 Valsts

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Turcija

                                 Apjoms (tūkst. gab.)

                                 3 433

                                 3 450

                                 3 557

                                 3 793

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    104

                                    110

                                 Tirgus daļa

                                 8,9 %

                                 9,0 %

                                 8,9 %

                                 9,6 %

                                    Indekss

                                    100

                                    101

                                    100

                                    108

                                 Vidējā cena (par kg)

                                 2,11

                                 1,98

                                 2,00

                                 1,96

                                    Indekss

                                    100

                                    94

                                    95

                                    93

                                 Citas valstis

                                 Apjoms (tūkst. gab.)

                                 1 383

                                 1 517

                                 2 050

                                 2 050

                                    Indekss

                                    100

                                    110

                                    148

                                    148

                                 Tirgus daļa

                                 3,6 %

                                 3,9 %

                                 5,1 %

                                 5,2 %

                                    Indekss

                                    100

                                    110

                                    142

                                    145

                                 Vidējā cena (par kg)

                                 2,85

                                 2,69

                                 2,77

                                 2,85

                                    Indekss

                                    100

                                    94

                                    97

                                    100

                                    Avots: EUWA apjomu dati, Eurostat cenu tendenču dati.

                     (240)

                     Lai gan IP laikā palielinājās imports no Turcijas, tā pieaugums bija daudz mazāk izteikts nekā importam no Ķīnas.

                     (241)

                     Apjoma ziņā imports no Turcijas IP laikā ieguva 360 tūkstošus vienību, savukārt Ķīna divkāršoja importu Savienībā – šajā pašā periodā tas palielinājās par vienu miljonu vienību. Rezultātā Ķīnas tirgus daļas palielinājās par 2,7 procentpunktiem (no 2,6 % līdz 5,3 %), savukārt Turcijai pieaugums saglabājās pieticīgāks (+0,7 procentpunkti). Cenu ziņā, kā jau minēts iepriekš, Eurostat dati nenodrošina precīzu pamatu cenu salīdzināšanai. Tomēr sūdzībā EUWA ir sniegusi datus, kas liecina, ka, pamatojoties uz 6 reprezentatīviem riteņu veidiem, Turcijas cenas bijušas ievērojami augstākas nekā Ķīnas cenas, t. i., vidēji par aptuveni 25 % lielākas, ko var salīdzināt ar cenu samazinājuma starpību, kas noteikta 204. apsvērumā. Ņemot to vērā un pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, nevar uzskatīt, ka imports no Turcijas veikts par cenām, kas rada kaitējumu.

                     (242)

                     Attiecīgajā periodā imports no citām valstīm kopā palielinājās par 48 %, tā tirgus daļa palielinājās no 3,6 % līdz 5,2 %. Neraugoties uz minēto un pamatojoties uz vienīgo pieejamo informāciju, cenas importam no citām trešām valstīm bija par aptuveni 50 % augstākas nekā Ķīnas dempinga cenas.

                     (243)

                     Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, nemazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

               5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

                     (244)

                     Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        13. tabula

                        Savienības ražotāju eksporta rādītāji

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                 Eksporta apjoms (tūkst. gab.)

                                 1 003

                                 1 156

                                 1 401

                                 1 371

                                    Indekss

                                    100

                                    115

                                    140

                                    137

                                 Vidējā cena (EUR/gab.)

                                 16,2

                                 16,0

                                 19,3

                                 17,4

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    119

                                    108

                                 Eksporta tirgus daļa

                                 3,0 %

                                 3,5 %

                                 4,1 %

                                 4,2 %

                                    Indekss

                                    100

                                    116

                                    139

                                    140

                                    Avots:
                                    EUWA (apjoms), izlasē iekļautie ražotāji (cenas).

                     (245)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta daļa veidoja mazāk nekā 3 % no tās ražošanas kopapjoma. Tādēļ, lai gan eksports palielinājās par 40 %, t. i., aptuveni par 300 tūkstošiem vienību, tas atbilst tikai mazai daļai no ražošanas apjoma samazinājuma. Savienības ražošanas nozarei galvenais tirgus joprojām bija Savienība, kas izmeklēšanas periodā veidoja 95,8 % no tās pārdošanas apjomiem, un šie pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā samazinājās gan absolūtā izteiksmēm, gan tirgus daļas ziņā.

                     (246)

                     Tādēļ tiek secināts, ka tad, ja eksportam pārdotajiem apjomiem ir bijusi kāda ietekme, tie ir nedaudz mazinājuši importa par dempinga cenām radīto kaitējumu.

                     (247)

                     Tāpēc tika provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozares veiktais eksports neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

               5.2.3.   Tērauda cena

                     (248)

                     Sūdzībā bija minēts, ka attiecīgajā periodā Savienībā būtiski paaugstinājās tērauda cena, un pārbaudēs uz vietas pie izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem šī informācija apstiprinājās. Faktiski karstu velmējumu ruļļos vidējām iepirkuma cenām, ko maksāja izlasē iekļautie Savienības ražotāji, attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        14. tabula

                        Karstu velmējumu ruļļos vidējās izmaksas viena riteņa saražošanai

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Izmeklēšanas periods

                                    Indekss

                                    100

                                    98

                                    122

                                    133

                                    Avots: izlasē iekļautie ražotāji.

                     (249)

                     Karstu velmējumu ruļļos vidējās izmaksas viena riteņa izgatavošanai attiecīgajā periodā paaugstinājās par 33 %. Karsti velmējumi ruļļos veido aptuveni 50 % no ražošanas izmaksām. Parastos apstākļos ražošanas nozare šādu izmaksu pieaugumu pārnestu uz saviem pircējiem, it sevišķi tad, ja tā rentabilitāte ir zema. Pašreizējos apstākļos, ko raksturo liels un pieaugošs importa apjoms no Ķīnas par nenormāli zemām cenām, Savienības ražošanas nozare nespēja atbilstoši koriģēta savas pārdošanas cenas.

                     (250)

                     Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka kaitējumu izraisīja nevis izejvielu izmaksu pieaugums, bet gan drīzāk tas, ka, kā konstatēts iepriekš (sk. 249. apsvērumu), Savienības ražošanas nozare Ķīnas importa par dempinga cenām dēļ nespēja šo pieaugumu atspoguļot savās cenās, kā rezultātā samazinājās rentabilitāte.

               5.3.   Secinājumi par cēloņsakarību

                     (251)

                     Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR un tās tirgus daļas būtiski palielinājās, savukārt ĶTR piemērotās cenas vidēji pazeminājās par 9 %. Vēl svarīgāk ir tas, ka šim cenas ziņā sensitīvajam ražojumam dempinga importa cenas no ĶTR bija ievērojami zemākas par Savienības cenām. Turklāt visā attiecīgajā periodā dempinga importa no ĶTR radītais cenu spiediens mazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus un pārdošanas cenas, sevišķi negatīva ietekme tam bija 2017. gadā un izmeklēšanas periodā, kad pieauga izmaksas. Šāds spiediens izmeklēšanas periodā radīja smagus ražošanas, pārdošanas un rentabilitātes zaudējumus.

                     (252)

                     Pamatojoties uz analīzi 236.–250. apsvērumā, Komisija šajā posmā secina, ka neviens no pārējiem faktoriem, izvērtētiem atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR.

               6.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (253)

                     Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka šajā lietā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un citu attiecīgo ekonomikas dalībnieku intereses.

               6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (254)

                     Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozare cieš būtisku kaitējumu, ko izraisījis dempinga imports, kura cenas izmeklēšanas periodā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un kurš nospieda cenas un izraisīja zaudējumus, kā izklāstīts 4. un 5. iedaļā iepriekš.

                     (255)

                     Gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare gūs labumu no pasākumiem, kas, iespējams, novērsīs turpmāka importa par zemām dempinga cenām ieplūšanu. Ja pasākumi netiks noteikti, šāds imports, visticamāk, turpināsies un pat pieaugs, radot ES ražošanas nozarei papildu kaitējumu.

               6.2.   Nesaistītu importētāju un lietotāju intereses

                     (256)

                     Sākot izmeklēšanu, Komisija sazinājās ar 72 importētājiem, lietotājiem un to apvienībām.

                     (257)

                     Tikai divi importētāji atsaucās un sniedza atlases atbildes. Tomēr galu galā abi atteicās turpināt sadarbību izmeklēšanā, tāpēc Komisijai neizdevās panākt, lai importētāji sadarbotos.

                     (258)

                     Komisija nosūtīja anketas abām vieglo automobiļu ražotāju grupām, kuras pieteicās pēc izmeklēšanas sākšanas, taču neviena no tām neiesūtīja nekādu dokumentāciju un atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (259)

                     Izmeklēšanā atklājās, ka tērauda riteņiem piemēroto pasākumu ietekme uz vieglo automobiļu ražotājiem ir ierobežota. Šis secinājums izriet no izlasē iekļauta Savienības ražotāja aplēsēm, kas liecina, ka pilns tērauda riteņu komplekts veido aptuveni 0,6 % no maza vieglā pasažieru automobiļa ražošanas izmaksām vai 0,7 % no kravas automobiļa ražošanas izmaksām (86). Lietas materiālos nav citas informācijas, kas liecinātu, ka pasākumi varētu būtiski negatīvi ietekmēt lietotājus, pārspējot pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tāds pats secinājums tika izdarīts pēdējā izmeklēšanā par līdzīgu ražojumu (87).

               6.3.   Secinājumi par Savienības interesēm

                     (260)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam nebūtu Savienības interesēs.

               7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (261)

                     Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

               7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

                     (262)

                     Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (263)

                     Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas Ia pielikumā, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņu”).

                     (264)

                     Pamatregulas 7. panta 2.c punktā noteikts, ka mērķa peļņas minimums ir 6 %. Lai saskaņā ar minēto pantu noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: ienesīguma (rentabilitātes) līmeni, pirms palielinājās imports no ĶTR, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecības, izstrādes un inovācijas izmaksas un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos.

                     (265)

                     Kā parādīts 3. tabulā, imports no ĶTR attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās. Tādēļ neviens no šiem gadiem nebūtu piemērots, lai saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu mērķa peļņas noteiktu mērķa peļņu. Neviens no izlasē iekļautajiem ražotājiem neiesniedza pamatotu apgalvojumu par negūtiem ieguldījumiem vai par pētniecības, izstrādes un inovācijas izmaksām. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija izvēlējās izmantot mērķa peļņas minimumu 6 % apmērā, ko pieskaitīja Savienības ražošanas nozares faktiskajām ražošanas izmaksām, lai noteiktu cenu, kura nerada kaitējumu.

                     (266)

                     Tā kā saskaņā ar 7. panta 2.d punktu netika iesniegti apgalvojumi par pašreizējām vai nākotnes izmaksām, kuras izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem vai no uzskaitītajām SDO konvencijām, šādi noteiktajai cenai, kas nerada kaitējumu, netika pieskaitītas papildu izmaksas.

                     (267)

                     Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju Savienības tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no importa vidējās svērtās CIF vērtības. Tika iegūta mērķa cenas samazinājuma starpība 50,3 %.

                     (268)

                     Kaitējuma novēršanas līmenis “pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās”, kuri uzskaitīti 1. pielikumā, bija izlases vidējais rādītājs, t. i., 50,3 %.

                     (269)

                     Saskaņā ar 185. apsvērumā izskaidroto metodiku atlikušās dempinga starpības noteikšanai, kaitējuma novēršanas līmeni “pārējiem uzņēmumiem” nosaka, aprēķinot vidējo svērto mērķa cenas samazinājuma starpību, kas izlasē iekļautajā uzņēmumā konstatēta astoņiem ražojuma veidiem ar augstāko individuālo mērķa cenas samazinājuma starpību. Šie ražojuma veidi veidoja 15 % no Ķīnas eksportētāja, kurš sadarbojās, veiktā importa apjoma. Iegūtā atlikusī mērķa cenas samazinājuma starpība bija 66,4 %.

               7.2.   Pagaidu pasākumi

                     (270)

                     Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

                     (271)

                     Attiecībā uz ĶTR izcelsmes tērauda riteņu importu būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības un dempinga starpības, ņemot vērā arī 18. un 184. apsvērumā aprakstītos apstākļus. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

                     (272)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:

                                 Uzņēmums

                                 Dempinga starpība (%)

                                 Kaitējuma starpība (%)

                                 Pagaidu antidempinga maksājums (%)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                    Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                    Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 80,1

                                 66,4

                                 66,4

                     (273)

                     Uzņēmumu antidempinga maksājuma individuālās likmes, kas norādītas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir ĶTR un kuru ražojuši minētie tiesību subjekti. Uz importēto attiecīgo ražojumu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

                     (274)

                     Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (88). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu.

                     (275)

                     Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs komercrēķins. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

                     (276)

                     Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

                     (277)

                     TR statistiku nereti izskata gabalu skaitā. Taču kombinētajā nomenklatūrā, kas noteikta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (89), TR nav noteikta šāda papildu mērvienība. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt, ka deklarācijā par laišanu brīvā apgrozībā attiecīgā ražojuma importam jānorāda ne tikai svars kilogramos vai tonnās, bet arī gabalu skaits. Gabali būtu jānorāda attiecībā uz Taric kodiem 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 un 8716909097.

               8.   INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

                     (278)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas, ka plāno noteikt pagaidu maksājumu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai tām nosūtītie aprēķini ir pareizi.

                     (279)

                     Par aprēķinu pareizību piezīmes netika saņemtas.

               9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

                     (280)

                     Pareizas pārvaldības labad Komisija aicinās ieinteresētās personas 15 dienu laikā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai 5 dienu laikā pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                     (281)

                     Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums tērauda riteņiem neatkarīgi no tā, vai tiem ir piederumi un vai tie ir aprīkoti ar riepām, paredzētiem:

                           1)

                           vilcējiem;

                           2)

                           mehāniskajiem transportlīdzekļiem cilvēku un/vai preču pārvadāšanai;

                           3)

                           speciālajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem (piemēram, ugunsdzēsības automobiļiem, laistītājautomobiļiem);

                           4)

                           vilcēju piekabēm vai puspiekabēm bez mehāniskās piedziņas,

                     ar Ķīnas Tautas Republikas izcelsmi un patlaban klasificētiem ar KN kodiem ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 un ex 8716 90 90 (Taric kodi 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 un 8716909097) (“attiecīgais ražojums”).
               Nav iekļauti šādi ražojumi:

                           1)

                           tērauda riteņi patlaban apakšpozīcijā 8701 10 klasificēto kājniektraktoru rūpnieciskai montāžai;

                           2)

                           riteņi ceļu kvadricikliem;

                           3)

                           viengaballējuma zvaigžņveida riteņu rumbas, no melnā metāla;

                           4)

                           riteņi mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas īpaši konstruēti lietojumiem ārpus koplietošanas ceļiem (piemēram, riteņi lauksaimniecības traktoriem vai mežsaimniecības traktoriem, dakštveres autoiekrāvējiem, lidostas traktoriem, pašizgāzējiem, kas nav paredzēti braukšanai pa automaģistrālēm);

                           5)

                           vieglo pasažieru automobiļu piekabju, autofurgonu, lauksaimniecības piekabju un citāda vilkta uz lauka izmantojama lauksaimniecības aprīkojuma riteņi, kam loka diametrs ir 16 collas vai mazāks.

               2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:

                           Uzņēmums

                           Pagaidu antidempinga maksājums (%)

                              Taric papildu kods

                           Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                           50,3

                           C508

                              Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

                           50,3

                           C509

                              Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

                           50,3

                           C510

                           Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti I pielikumā

                           50,3

                           Sk. I pielikumu

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           66,4

                           C999

               3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto (attiecīgā ražojuma) (apjomu), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) [ĶTR]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

               4.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

               5.   Ja tiek iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz 1. punktā minēto ražojumu, attiecīgajā deklarācijas laukā ieraksta importēto ražojumu vienību skaitu.

               6.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            2. pants

               1.   Ieinteresētajām personām rakstiskās piezīmes par šo regulu jāiesniedz Komisijai 15 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               2.   Ieinteresētajām personām, kas to vēlas, uzklausīšana Komisijā jāpieprasa piecu kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               3.   Ieinteresētajām personām, kas to vēlas, uzklausīšana pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas jāpieprasa piecu kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas amatpersona izskata arī pēc šā termiņa iesniegtos pieprasījumus un attiecīgā gadījumā var lemt par šo pieprasījumu apmierināšanu.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            Regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 9. oktobrī

                  Komisijas vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importu (OV C 60, 15.2.2019., 19. lpp.).

            (3)  Paziņojums, ar ko groza paziņojumu par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importu (OV C 111, 25.3.2019., 52. lpp.).

            (4)  Sk. šīs regulas 3.1. iedaļu.

            (5)  Pieejamas http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2383 (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

            (6)  Nr. t19.001009.

            (7)  Nr. t19.001778.

            (8)  Komisijas dienestu darba dokuments Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2. (tālāk – “Ziņojums”).

            (9)  Sk. sūdzības 15. punktu un 14. pielikumu.

            (10)  Overcapacity in China – an impediment to the Party’s reform agenda, European Union Chamber of Commerce in China, 19. lpp. (sūdzības 14. pielikums).

            (11)  Komisijas 2017. gada 8. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.), Komisijas 2019. gada 2. maija Īstenošanas regula (ES) 2019/687, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 116, 3.5.2019., 5. lpp.), un Komisijas 2019. gada 2. maija Īstenošanas regula (ES) 2019/688, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 116, 3.5.2019., 39. lpp.).

            (12)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6. un 7. lpp.

            (13)  Ziņojums, 2. nodaļa, 10. lpp.

            (14)  Pieejams http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 5. jūlijā).

            (15)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20. un 21. lpp.

            (16)  Ziņojums, 3. nodaļa, 41. lpp., 73 un 74. lpp.

            (17)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. un 121. lpp.

            (18)  Ziņojums, 6. nodaļa, 122. – 135. lpp.

            (19)  Ziņojums, 7. nodaļa, 169. un 170. lpp.

            (20)  Ziņojums, 8. nodaļa, 169. un 170. lpp., 200. un 201. lpp.

            (21)  Ziņojums, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp., Ziņojums, 4. nodaļa, 50. lpp., 84. lpp., Ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

            (22)  Ziņojums, 3. nodaļa, 22.–24. lpp., 5. nodaļa, 97.–108. lpp.

            (23)  Ziņojums, 5. nodaļa, 104.–109. lpp.

            (24)  Ziņojums, 14. nodaļa, 358. lpp.: 51 % privāto uzņēmumu un 49 % VU ražošanas apjoma ziņā un 44 % VU un 56 % privāto uzņēmumu jaudas ziņā.

            (25)  Pieejams www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 12. septembrī), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e
         (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā) un www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 11. septembrī).

            (26)  Pieejams http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 12. septembrī) un http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 12. septembrī).

            (27)  Piemēram, privātā uzņēmuma Rizhao un VU Shandong Iron and Steel apvienošanās 2009. gadā. Sk. Beijing steel report, 58. lpp., un 2019. gada jūnijā China Baowu Steel Group iegūto Magang Steel vairākuma daļu, sk. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 11. septembrī).

            (28)  OV L 116, 3.5.2019., 39. lpp.

            (29)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

            (30)  PwC Automotive Industry Bluebook (2017 Edition) China Automotive Market:
            Witnessing the Transformation, 36. lpp., pieejams https://www.pwccn.com/en/automotive/pwc-auto-industry-blue-book.pdf (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 21. augustā); J.D. Power China Market Insight – China’s Five Year Plan, pieejams https://www.jdpower.com/sites/default/files/china_five_year_plan.pdf (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 21. augustā).

            (31)  Ziņojums, 5. nodaļa, 100. un 101. lpp.

            (32)  Ziņojums, 2. nodaļa, 26. lpp.

            (33)  Ziņojums, 2. nodaļa, 31. un 32. lpp.

            (34)  Pieejams https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

            (35)  Viss plāna teksts ir pieejams MIIT tīmekļa vietnē: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 16. jūlijā).

            (36)  Pieejams http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

            (37)  Sk. 64. apsvērumu Komisijas Īstenošanas 2017. gada 8. jūnija regulā (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

            (38)  SAIC Motor Annual Report 2018, 24. lpp., pieejams https://www.saicmotor.com/english/images/investor_relations/annual_report/2019/7/10/FCA72DB2F082468293A9E76A81E5DFE2.pdf (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 21. augustā).

            (39)  Ziņojums, 14.1.–14.3. nodaļa.

            (40)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41., 42. un 83. lpp.

            (41)  Ziņojums, III daļa, 14. nodaļa, 346. un nākamās lpp.

            (42)  Introduction to The Plan for Adjusting and Upgrading the Steel Industry.

            (43)  Ziņojums, 14. nodaļa, 347. lpp.

            (44)  The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (2016-2020), pieejams http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

            (45)  Ziņojums, 14. nodaļa, 349. lpp.

            (46)  Ziņojums, 14. nodaļa, 352. lpp.

            (47)  Catalogue for Guiding Industry Restructuring (2011 Version) (2013 Amendment) issued by Order No 9 of the National Development and Reform Commission on 27 March 2011, and amended in accordance with the Decision of the National Development and Reform Commission on Amending the Relevant Clauses of the Catalogue for Guiding Industry Restructuring (2011 Version) issued by Order No 21 of the National Development and Reform Commission on 16 February 2013.

            (48)  Sk. 56. apsvērumu Komisijas 2017. gada 8. jūnija Īstenošanas regulā (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

            (49)  Ziņojums, 14. nodaļa, 375. un 376. lpp.

            (50)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

            (51)  Ziņojums, 9. nodaļa, 216. lpp.

            (52)  Ziņojums, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

            (53)  Ziņojums, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

            (54)  Sk. 281.–311. apsvērumu Komisijas 2017. gada 8. jūnija Īstenošanas regulā (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

            (55)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

            (56)  Ziņojums, 13. nodaļa, 336. lpp.

            (57)  Ziņojums, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

            (58)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

            (59)  Ziņojums, 6. nodaļa, 119. lpp.

            (60)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. lpp.

            (61)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128., 133.–135. lpp.

            (62)  Sk. SVF darba dokumentu ‘Resolving China’s Corporate Debt Problem’, by Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, October 2016, WP/16/203.

            (63)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128., 133.–135. lpp.

            (64)  Sk. 83.–244. apsvērumu Komisijas 2017. gada 8. jūnija Īstenošanas regulā (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

            (65)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, pieejams https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 15. jūlijā).

            (66)  Ja nevienā valstī, kam ir līdzīgs attīstības līmenis, neražo pārskatāmo ražojumu, tad var aplūkot tāda ražojuma ražošanu, kurš ir tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai sektorā, kurā ir pārskatāmais ražojums.

            (67)  Pieejams
         https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 3. jūlijā).

            (68)  Pieejams http://portal.siscomex.gov.br/legislacao/legislacao/mais-legislacoes/mcti (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 3. jūlijā).

            (69)  Piemēram, sk. https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ vai https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 3. jūlijā).

            (70)  Pieejams
         https://www.iochpe.com.br/Download.aspx?Arquivo=Es93IRz+hvwnExFo7bRkrA (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 4. jūlijā).

            (71)  Dati par importu Brazīlijā FOB līmenī ir iekļauti GTA.

            (72)  Dati par eksportu no Brazīlijas FOB līmenī ir iekļauti GTA.

            (73)  Pieejams http://www.meps.co.uk/L.AmerPrice.htm (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 29. augustā); ražojuma apraksts: speciālie profili un sijas – 240 mm × 240 mm H-sija – izņemot ASV un Kanādu: sija ar 10 collas × 10 collas platu atloku un Ķīna: 300 mm × 300mm H-sija (pieejams http://www.meps.co.uk/definitions.htm (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 29. augustā)).

            (74)  Pieejams https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=518377340582818&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=o8k2wnnrz_1#!%40%40%3F_afrWindowId%3Do8k2wnnrz_1%26_afrLoop%3D518377340582818%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Do8k2wnnrz_54 (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 4. jūlijā).

            (75)  Pieejams https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 4. jūlijā).

            (76)  Pieejams http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 10. aprīlī).

            (77)  Pieejams http://www.aneel.gov.br/a-aneel (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 10. aprīlī).

            (78)  Pieejams http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 10. aprīlī).

            (79)  Pieejams http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 10. aprīlī).

            (80)  Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural, pieejams http://www.mme.gov.br/documents/1138769/0/Boletim_Gas_Natural_nr_142_DEZ_18.pdf/49912e53-03ee-47cc-a45e-7ffa093ff777 (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 16. jūlijā).

            (81)  Pieejams http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 10. aprīlī).

            (82)  Piemēram, metropoles apgabalāhttp://site.sabesp.com.br/site/uploads/file/asabesp_doctos/comunicado_06_2018.pdf (pēdējo reizi skatīts 2019. gada 10. aprīlī).

            (83)  Sk. 2019. gada 16. aprīļa paziņojumu (Nr. t19.001778).

            (84)  Kā minēts 179. apsvērumā, konkrētais ražotājs eksportētājs eksportēja uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena, kura tika izmantota cenu samazinājuma aprēķiniem, bija tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, kuru pārdod eksportam uz Savienību.

            (85)  Komisijas 2010. gada 10. maija Regula (ES) Nr. 404/2010, ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam (OV L 117, 11.5.2010., 76. lpp.), 133. apsvērums.

            (86)  Sīkāka informācija par aprēķinu ir izklāstīta ierobežotas piekļuves komandējuma atskaitē par uzņēmumu H.

            (87)  Komisijas 2017. gada 23. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2017/109, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam (OV L 18, 24.1.2017., 1. lpp.), 250.–268. apsvērums.

            (88)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

            (89)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

            I PIELIKUMS

               Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē

                        Nosaukums

                           Taric papildu kods

                           Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD (saukts arī Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd)

                        Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd

                        Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd

                        Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd

                        Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd

                        Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd

                        Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd

                        Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd

                        Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd

                        Xiamen Sunrise Group Co., Ltd

                        Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd

                        Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd

                        Zhejiang Jingu Co., Ltd

                        Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd

                        Zhengxing Wheel Group Co., Ltd

                        Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd