title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/383 (2017. gada 1. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto Veneto Berico-Euganeo (ACVN))

text:
               7.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 59/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/383
   (2017. gada 1. marts),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto Veneto Berico-Euganeo (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto Veneto Berico-Euganeo, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Prosciutto Veneto Berico-Euganeo (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 1. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 1996. gada 12. jūnija Regula (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.).

      (3)  OV C 418, 12.11.2016., 5. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1762 (2016. gada 3. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               4.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 269/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1762
   (2016. gada 3. oktobris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 3. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  144,2

                  ZZ

                  144,2

                  0707 00 05

                  TR

                  128,9

                  ZZ

                  128,9

                  0709 93 10

                  TR

                  138,8

                  ZZ

                  138,8

                  0805 50 10

                  AR

                  86,0

                  CL

                  103,9

                  TR

                  101,3

                  UY

                  49,2

                  ZA

                  113,1

                  ZZ

                  90,7

                  0806 10 10

                  EG

                  264,7

                  TR

                  135,2

                  US

                  194,0

                  ZZ

                  198,0

                  0808 10 80

                  AR

                  110,6

                  BR

                  97,9

                  CL

                  149,2

                  NZ

                  135,6

                  ZA

                  133,4

                  ZZ

                  125,3

                  0808 30 90

                  TR

                  132,1

                  ZA

                  155,4

                  ZZ

                  143,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1089/2014 ( 2014. gada 16. oktobris ), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 367/2014, ar ko nosaka neto atlikumu, kas pieejams ELGF izmaksu finansēšanai

text:
               17.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1089/2014
   (2014. gada 16. oktobris),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 367/2014, ar ko nosaka neto atlikumu, kas pieejams ELGF izmaksu finansēšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 367/2014 (2) ir noteikts neto atlikums, kas pieejams Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izmaksu finansēšanai, kā arī summas, kas 2014.–2020. budžeta gadā ir pieejamas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA), saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (3) 10.c panta 2. punktu, 136. un 136.b pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (4) 66. panta 1. punktu.

               (2)

               Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.a panta 1. punktam un Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punktam Francija, Latvija un Apvienotā Karaliste līdz 2013. gada 31. decembrim ir paziņojušas Komisijai par to, ka tās ir nolēmušas zināmu procentuālo daļu no tiešajiem maksājumiem noteiktā gada valsts maksimālā apjoma, kas paredzēts 2014.–2019. kalendārajam gadam, pārvietot uz lauku attīstības programmām, ko finansē no ELFLA, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (5). Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 994/2014 (6) tika pielāgoti attiecīgie valsts maksimālie apjomi.

               (3)

               Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.a panta 2. punktam un Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 2. punktam Horvātija, Malta, Polija un Slovākija līdz 2013. gada 31. decembrim ir paziņojušas Komisijai par savu lēmumu pārcelt uz tiešajiem maksājumiem zināmu procentuālo daļu no summas, kura iedalīta lauku attīstības atbalsta programmu pasākumiem, ko 2015.–2020. gadā finansē no ELFLA, kā noteikts ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013. Ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 994/2014 tika pielāgoti attiecīgie valsts maksimālie apjomi.

               (4)

               Atbilstīgi Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (7) 3. panta 1. punktam maksimālā apakšsumma, kura attiecas uz minētās regulas I pielikumā sniegtās daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem, kas saistīti ar tirgu, un tiešajiem maksājumiem, ir jāpielāgo saskaņā ar minētās regulas 6. panta 1. punktā paredzētajām tehniskajām korekcijām pēc pārvedumiem starp Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un tiešajiem maksājumiem.

               (5)

               Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 367/2014 attiecīgi būtu jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulu (ES) Nr. 367/2014 groza šādi:

               1)

               regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
               “1. pants
               Šīs regulas pielikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.c panta 2. punktu, 136., 136.a un 136.b pantu un Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. pantu un 66. panta 1. punktu ir noteikts neto atlikums, kas pieejams Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izmaksu finansēšanai, kā arī summas, kas 2014.–2020. budžeta gadā ir pieejamas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA).”;

               2)

               pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 16. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 10. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 367/2014, ar ko nosaka neto atlikumu, kas pieejams ELGF izmaksu finansēšanai (OV L 108, 11.4.2014., 13. lpp.).

      (3)  Padomes 2009. gada 19. janvāra Regula (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

      (6)  Komisijas 2014. gada 13. maija Deleģētā regula (ES) Nr. 994/2014, ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII un VIIIc pielikumu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II, III un VI pielikumu (OV L 280, 24.9.2014., 1. lpp.).

      (7)  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

                        (miljonos EUR, pašreizējās cenās)

                        Budžeta gads

                        ELFLA pieejamās summas

                        No ELFLA pārceltās summas

                        Neto atlikums, kas pieejams ELGF izmaksu finansēšanai

                        Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b pants

                        Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pants

                        Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.b pants

                        Regulas (ES) Nr. 1307/2013 66. pants

                        Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.a panta 1. punkts un Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkts

                        Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.a panta 2. punkts un Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 2. punkts

                        2014

                        296,3

                        51,6

                        4,0

                        43 778,1

                        2015

                        51,600

                        4,000

                        621,999

                        499,384

                        44 189,785

                        2016

                        4,000

                        648,733

                        498,894

                        44 474,161

                        2017

                        4,000

                        650,434

                        498,389

                        44 706,955

                        2018

                        4,000

                        652,110

                        497,873

                        44 730,763

                        2019

                        4,000

                        654,405

                        497,320

                        44 754,915

                        2020

                        4,000

                        656,699

                        496,647

                        44 776,948”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 881/2013 ( 2013. gada 13. septembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               14.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 245/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 881/2013
   (2013. gada 13. septembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 13. septembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  44,1

                  XS

                  23,1

                  ZZ

                  33,6

                  0707 00 05

                  MK

                  43,1

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  69,3

                  0709 93 10

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0805 50 10

                  AR

                  116,3

                  CL

                  137,1

                  IL

                  142,1

                  TR

                  78,9

                  UY

                  127,6

                  ZA

                  130,3

                  ZZ

                  122,1

                  0806 10 10

                  EG

                  184,6

                  TR

                  146,7

                  ZZ

                  165,7

                  0808 10 80

                  AR

                  100,6

                  BA

                  68,8

                  BR

                  54,6

                  CL

                  100,1

                  NZ

                  146,9

                  US

                  140,2

                  ZA

                  103,1

                  ZZ

                  102,0

                  0808 30 90

                  AR

                  202,6

                  CN

                  61,7

                  TR

                  128,9

                  ZA

                  206,6

                  ZZ

                  150,0

                  0809 30

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  129,4

                  0809 40 05

                  BA

                  45,1

                  MK

                  54,9

                  XS

                  48,8

                  ZZ

                  49,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1980 (2015. gada 4. novembris) par labojumiem Regulā (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               5.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 289/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1980
   (2015. gada 4. novembris)
   par labojumiem Regulā (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 33. panta 2. un 3. punktu un 38. panta d) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulas (EK) Nr. 1235/2008 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/931 (3), IV pielikumā sabiedrība Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH uzrādīta kā atzīta produktu kategorijas D kontroles organizācija Dienvidkorejai, lai gan ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/131 (4) pēc Korejas Republikas iekļaušanas Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III pielikumā šī atzīšana ir atsaukta. Tā kā Korejas Republika ir uzrādīta kā atzīta trešā valsts Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III pielikumā produktu kategorijā D, arī attiecībā uz importētu sastāvdaļu pārstrādi, sabiedrību Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH Korejas Republikai nevar atzīt minētajā ražojumu kategorijā saskaņā ar minētās regulas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Tāpēc IV pielikumā jāsvītro atzīšana produktu kategorijā D. Lai pieskaņotos Īstenošanas regulas (ES) 2015/131 terminiem, atlikušajos atzīšanas punktos, kas attiecas uz Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH, nosaukums “Dienvidkoreja” būtu jāaizstāj ar “Korejas Republika”.

               (2)

                  Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH atzīšana Gvinejai-Bisavai produktu kategorijās A, D un F, kas agrāk piešķirta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1287/2014 (5), nav atspoguļota Regulas (EK) Nr. 1235/2008 IV pielikuma tabulā, lai gan atzīšana par kontroles organizāciju minētajai valstij nav atcelta. Šī atzīšana būtu par jaunu jāiekļauj IV pielikumā.

               (3)

               Regulas (EK) Nr. 1235/2008, kurā grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/931, IV pielikumā ir kļūdaini kodu numuri, un arī tie būtu jāizlabo. Tāpēc būtu jāizlabo kodu numuri Bosnijas un Hercegovinas kontroles organizācijai Abcert AG, Kotdivuāras kontroles organizācijai Istituto Certificazione Etica e Ambientale un Kazahstānas un Kirgizstānas kontroles organizācijai Organic Standard. Šajā pašā reizē pienākas izlabot ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 355/2014 (6) pieļauto kļūdu, kas saistīta ar Kirgizstānas kodu kontroles organizācijai Bio.inspecta AG.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi būtu jālabo Regulas (EK) Nr. 1235/2008 IV pielikums.

               (5)

               Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šie labojumi būtu jāizdara nekavējoties. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Toties dažas korekcijas, kas šajā regulā attiecas uz kļūdām Īstenošanas regulā (ES) 2015/931, pienāktos ar atpakaļejošu spēku piemērot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               (6)

               Šīs regulas noteikumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas regulatīvās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1235/2008 IV pielikums tiek labots saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Pielikuma 1. un 3. punktu, 4. punkta b) apakšpunktu un 5. punktu piemēro no 2015. gada 8. jūlija.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 4. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2008. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (OV L 334, 12.12.2008., 25. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 17. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2015/931, ar kuru groza un labo Regulu (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (OV L 151, 18.6.2015., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2015. gada 26. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2015/131 par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (OV L 23, 29.1.2015., 1. lpp.).

      (5)  Komisijas 2014. gada 28. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1287/2014, ar kuru groza un labo Regulu (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (OV L 348, 4.12.2014., 1. lpp.).

      (6)  Komisijas 2014. gada 8. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 355/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (OV L 106, 9.4.2014., 15. lpp.).

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 1235/2008 IV pielikumu labo šādi:

                  1)

                  ierakstā par
                        Abcert AG
                      3. punktā rindu par Bosniju un Hercegovinu aizstāj ar šādu:

                              “Bosnija un Hercegovina

                              BA-BIO-137

                              x

                              —

                              —

                              x

                              —

                              —”;

                  2)

                  ierakstā par
                        Bio.inspecta AG
                      3. punktā rindu par Kirgizstānu aizstāj ar šādu:

                              “Kirgizstāna

                              KG-BIO-161

                              x

                              —

                              —

                              x

                              —

                              —”;

                  3)

                  ierakstā par
                        Istituto Certificazione Etica e Ambientale
                      3. punktā rindu par Kotdivuāru aizstāj ar šādu:

                              “Kotdivuāra

                              CI-BIO-115

                              x

                              —

                              —

                              x

                              —

                              —”;

                  4)

                  ierakstā par
                        Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH
                      3. punktu groza šādi:

                              a)

                              rindu par Dienvidkoreju aizstāj ar šādu:

                                          “Korejas Republika

                                          KR-BIO-141

                                          x

                                          —

                                          x

                                          —

                                          x

                                          —”;

                              b)

                              iekļauj šādu rindu:

                                          “Gvineja-Bisava

                                          GW-BIO-141

                                          x

                                          —

                                          —

                                          x

                                          —

                                          x”;

                  5)

                  ierakstā par
                        Organic Standard
                      3. punktu groza šādi:

                              a)

                              rindu par Kazahstānu aizstāj ar šādu:

                                          “Kazahstāna

                                          KZ-BIO-108

                                          x

                                          —

                                          —

                                          x

                                          —

                                          —”;

                              b)

                              rindu par Kirgizstānu aizstāj ar šādu:

                                          “Kirgizstāna

                                          KG-BIO-108

                                          x

                                          —

                                          —

                                          x

                                          —

                                          —”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 541/2012 ( 2012. gada 21. jūnijs ), ar ko izbeidz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfuraldehīda importam noteikto antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanu un atceļ minētos pasākumus

text:
               26.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/4

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 541/2012
   (2012. gada 21. jūnijs),
   ar ko izbeidz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfuraldehīda importam noteikto antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanu un atceļ minētos pasākumus
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome 1995. gadā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes furfuraldehīda importam ar Regulu (EK) Nr. 95/95 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu īpaša maksājuma veidā (“sākotnējie antidempinga pasākumi”). Īpašā maksājuma likme tika noteikta EUR 352 par tonnu.

               (2)

               Pēc starpposma pārskatīšanas, kas pēc kāda Ķīnas eksportētāja pieprasījuma tika sākta 1997. gada maijā, pasākumi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2722/1999 (3) tika saglabāti spēkā vēl četrus gadus.

               (3)

               Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome 2005. gada aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 639/2005 (4) pagarināja pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem.

               (4)

               Pēc nākamās termiņbeigu pārskatīšanas Padome 2011. gada maijā ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 453/2011 (5) pagarināja pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem. Īpašā maksājuma likme tika noteikta sākotnējo antidempinga pasākumu līmenī, t. i., EUR 352 par tonnu.

         2.   Starpposma pārskatīšanas sākšana

               (5)

               Padome saskaņā ar Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 453/2011 84. apsvērumu, ievērojot to, ka šis īpašais maksājums tika noteikts, pamatojoties uz 1995. gada sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, un nekad nav ticis pārskatīts, uzskatīja par lietderīgu izvērtēt, vai maksājuma līmenis joprojām ir atbilstīgs. Tāpēc Komisija apsvēra iespēju ex officio sākt starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam.

               (6)

               Pēc tam, kad Komisija bija noteikusi, ka tās rīcībā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu ex officio starpposma pārskatīšanas sākšanai, un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, tā ar 2011. gada 5. jūlijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) paziņoja par starpposma pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam.

         3.   Izmeklēšana

   3.1.   Izmeklēšanas periods

               (7)

               Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais laikposms”).

         3.2.   Personas, uz kurām attiecas šī izmeklēšana

               (8)

               Par starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja Savienības ražošanas nozari, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, importētājus, lietotājus, kurus tas skar, un attiecīgās valsts iestādes.

               (9)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

         3.3.   Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju atlase

               (10)

               Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu pārbaudīt, vai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu nebūtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, ĶTR ražotāji eksportētāji tika lūgti pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu prasīto informāciju. Nepieteicās neviens ražotājs eksportētājs, kurš vēlētos sadarboties, tāpēc atlase nebija vajadzīga.

         3.4.   Atbildes uz anketas jautājumiem un sniegto atbilžu pārbaude

               (11)

               Komisija nosūtīja anketu visām zināmajām iesaistītajām personām. Neviena persona nepieteicās paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā.

               (12)

               Atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas ne no abiem Savienības ražotājiem, ne no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ne no importētājiem, ne lietotājiem. Aizpildītu anketu iesniedza viens analogās valsts – Argentīnas – ražotājs.

               (13)

               Personas nesadarbojās, tāpēc pārbaudes apmeklējumi netika veikti.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (14)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā izmeklēšanā un tai sekojošās iepriekšminētajās pārskatīšanās definētais ražojums, proti, ĶTR izcelsmes furfuraldehīds, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2932 12 00 (“attiecīgais ražojums”). Furfuraldehīds ir arī pazīstams kā 2-furaldehīds jeb furfurols.

               (15)

               Furfuraldehīds ir gaiši dzeltens šķidrums, kuram ir īpaša kodīga smarža un kuru iegūst, pārstrādājot dažādus lauksaimniecības atkritumus. Furfuraldehīdu izmanto galvenokārt divējādi: kā selektīvu šķīdinātāju naftas pārstrādē smēreļļu ražošanai un kā izejvielu pārstrādei furfurilspirtā, ko izmanto lietņu veidnēs sintētisko sveķu ražošanai.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (16)

               Līdzīgi kā iepriekšējās izmeklēšanās, arī šoreiz tika uzskatīts, ka furfuraldehīdam, ko ražo ĶTR un eksportē uz ES, furfuraldehīdam, ko ražo un pārdod analogās valsts – Argentīnas – iekšzemes tirgū, un furfuraldehīdam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie tika uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGS

   1.   Vispārīgā informācija

               (17)

               Neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās un nesniedza nekādu informāciju. Tāpēc turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempingu bija jāizdara, balstoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši Eurostat datiem, oficiālajiem statistikas datiem par eksportu no ĶTR un analogās valsts – Argentīnas – uzņēmuma iesniegto informāciju.

         2.   Analogā valsts

               (18)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību, kas iegūta atbilstīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, arī Savienībai, vai tad, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, arī cenu, kāda par līdzīgo ražojumu faktiski samaksāta vai būtu maksājama Savienībā, to vajadzības gadījumā attiecīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.

               (19)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šoreiz paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu tika ierosināts izmantot Argentīnu par atbilstīgu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par pārskatīšanas uzsākšanu, netika saņemtas nekādas piezīmes par ierosināto analogo valsti.

               (20)

               Viens furfuraldehīda ražotājs Argentīnā izmeklēšanā sadarbojās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Argentīnas furfuraldehīda tirgū ir konkurence un tajā apmēram 90 % no tirgus apjoma nodrošina vietējie ražotāji, bet pārējo daļu – imports no trešām valstīm. Ražošanas apjoms Argentīnā veido vairāk nekā 70 % no tā attiecīgā ražojuma apjoma, ko ĶTR eksportē uz ES ievešanai pārstrādei. Tāpēc Argentīnas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR.

               (21)

               Tādējādi tiek secināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šoreiz Argentīna ir uzskatāma par atbilstīgu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

         3.   Imports par dempinga cenām PIP

   3.1.   Normālā vērtība

               (22)

               Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties uz nesaistītu pircēju samaksāto vai maksājamo cenu Argentīnas iekšzemes tirgū, jo tika konstatēts, ka šī pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē.

               (23)

               Tādējādi par normālo vērtību noteica Argentīnas ražotāja, kas sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem.

               (24)

               Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tie veido 5 % vai lielāku daļu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz ES. Pārdošanas apjomi, kurus Argentīnas ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis iekšzemes tirgū, PIP bija pietiekami reprezentatīvi.

               (25)

               Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot Argentīnas iekšzemes tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablos pārdošanas apjomus neatkarīgiem pircējiem PIP. Tā kā visi līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi PIP bija rentabli, normālo vērtību noteica, izmantojot visu iekšzemes tirgū pārdoto apjomu vidējo svērto rādītāju.

         3.2.   Eksporta cena

               (26)

               Neviens no ĶTR eksportētājiem uz ES izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc eksporta cenas tika noteiktas, izmantojot pieejamos faktus. Tika konstatēts, ka vispiemērotākie ir Eurostat dati par attiecīgā ražojuma importu ES. Lai arī lielākā daļa šā importa tika veikta atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” (Ķīnas furfuraldehīds tika pārstrādāts furfurilspirtā, kas pēc tam tika eksportēts), nebija pamata apšaubīt šā rādītāja izmantošanu eksporta cenu noteikšanai.

         3.3.   Salīdzinājums

               (27)

               Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, kredīta izmaksu un apdrošināšanas atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

         3.4.   Dempinga starpība

               (28)

               Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējām svērtajām eksporta cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūtā dempinga starpība bija 5,6 %.

         4.   Jauno apstākļu ilglaicīgums

               (29)

               Papildus analīzei, vai PIP ir pastāvējis dempings, tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izdarīti, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

               (30)

               Šajā ziņā tika analizēti šādi elementi: pieprasījums un patēriņš Ķīnas iekšzemes tirgū un Ķīnas eksporta uz ES attīstības dinamika atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”.

               (31)

               Saskaņā ar pieejamo informāciju furfuraldehīda patēriņš ĶTR iekšzemes tirgū kopš 2007. gada ir pieaudzis daudz straujāk (tika prognozēts, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam vidējais patēriņa pieaugums būs aptuveni 9 % gadā) nekā minētā ražojuma ražošanas jauda Ķīnā (kas palielinājās aptuveni par 6 %). Furfurola patēriņa pieaugums Ķīnas iekšzemes tirgū galvenokārt skaidrojams ar aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc furfuraldehīda galvenā saistītā ražojuma – furfurilspirta. Furfurilspirta ražošanas apjoms Ķīnā kopš 1999. gada ir būtiski palielinājies, tādējādi demonstrējot, ka arvien lielāka nozīme ir vērtīgāku furfurola produktu ražošanai, un atspoguļojot arvien lielāku lietuvju nozares pieprasījumu pēc furāna gumijas.

               (32)

               Turklāt iekšzemes tirgū aizvien palielinās Ķīnas furfuraldehīda ražotāju pieprasījums pēc galvenās izejvielas – kukurūzas vālītēm. Tiek prognozēts, ka līdz ar pasaules iedzīvotāju skaita palielināšanos, jo īpaši Indijā un ĶTR, un līdz ar pāreju no uztura uz graudaugu bāzes uz uzturu, kura pamatā ir olbaltumvielas, pieprasījums pēc kukurūzas pasaulē pieaugs arvien straujāk. ĶTR ir otrā lielākā kukurūzas patērētāja pasaulē. Palielinās ne vien kukurūzas lietojums rūpniecībā, bet ik gadu par 3 % līdz 6 % pieaug arī pieprasījums pēc lopbarības un lopkopības produkcijas Ķīnā. Kukurūzas patēriņš ĶTR pēdējos gados strauji palielinās, līdz ar to ražošanas apjoms nespēj apmierināt pieprasījumu. Sagaidāms, ka laikposmā no 2011. gada līdz 2015. gadam kukurūzas eksporta apjomi no Amerikas Savienotajām Valstīm uz ĶTR pieckāršosies. Turklāt jānorāda, ka furfurola ražotāji arvien biežāk konkurē ar ksilozes un ksilīta ražotājiem Ķīnā, jo tie visi izmanto vienas un tās pašas izejvielas (kukurūzas vālītes).

               (33)

               Attiecībā uz Ķīnas eksportu uz ES PIP laikā būtu jānorāda, ka gandrīz viss furfuraldehīds no attiecīgās valsts tika importēts tikai atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. Šī prakse aizsākās 2000. gadā, kad aptuveni 75 % no ikgadējā Ķīnā saražotā furfuraldehīda apjoma tika nosūtīti uz Savienību turpmākai pārstrādei eksportam uz trešām valstīm paredzētā furfurilspirtā, tam nepiemērojot antidempinga maksājumu. Kopš 2001. gada imports no attiecīgās valsts atbilstīgi brīvā tirgus režīmam ir gandrīz pilnībā izsīcis.

               (34)

               Tā kā ilgtermiņā pieprasījums pēc furfurola ĶTR iekšzemes tirgū ir mainījies, Ķīnas kukurūzas tirgū ir bijušas grūtības apmierināt pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī ņemot vērā no Ķīnas uz ES veiktā importa struktūru, kā paskaidrots iepriekšējā apsvērumā, tas, šķiet, ir ietekmējis Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā dempinga līmeni. No Ķīnas uz ES veiktā eksporta pienācīgi koriģēto cenu salīdzinājums ar attiecīgā ražojuma pienācīgi koriģēto normālo vērtību liecina par dempinga starpības samazināšanos PIP salīdzinājumā ar iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā noteikto.

               (35)

               Visbeidzot, iepriekš veiktā analīze liecina par Ķīnas iekšzemes pieprasījuma, kukurūzas vālīšu un furfuraldehīda patēriņa un tādējādi arī cenu izmaiņu ilglaicīgumu. Tāpēc var secināt, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā eksports no Ķīnas uz Savienību būtiski nepalielinātos.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

               (36)

               Savienības ražošanas nozarē (“SRN”) ietilpst divi uzņēmumi – Lenzing AG (Austrija) un Tanin Sevnica kemicna industrija d.d. (Slovēnija), kuru saražotā produkcija kopā veido 100 % no līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā PIP. Tādējādi abi šie ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Neviens no šiem uzņēmumiem neatbildēja uz tiem nosūtītās anketas jautājumiem, kā arī izmeklēšanā nesadarbojās.

               (37)

               Savienības ražošanas nozares pārstāvji nesadarbojās, tāpēc, lai pārbaudītu stāvokli Savienības tirgū un kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei bija nodarījis imports par dempinga cenām no ĶTR, tika izmantoti pieejamie fakti, tostarp dati no informācijas, kas iegūta jaunākajā termiņbeigu pārskatīšanā, kura aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. martam. Tāpēc visi turpmāk tabulās sniegtie dati attiecas uz laikposmu no 2007. gada līdz 2009. gadam, ja vien nav norādīts citādi. Spānijas ražotājs Nutrafur, kurš 1994. gadā iesniedza sākotnējo sūdzību vēl tad, kad tā nosaukums bija Furfural Espanol S.A., 2008. gada oktobrī pārtrauca ražošanu. Dati par šā uzņēmuma saražoto produkciju 2008. gadā tika iekļauti rādītājos “patēriņš Savienības tirgū”. Lai ievērotu konfidencialitāti, Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji ir sniegti tikai indeksētā veidā.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Patēriņš Savienības tirgū

               (38)

               Furfuraldehīda patēriņš Savienībā par 2008. un 2009. gadu tika noteikts, pamatojoties uz pārbaudītajiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū (ietverot Nutrafur pārdošanas apjomus līdz 2008. gada oktobrim, kamēr tas vēl ražoja furfuraldehīdu), tiem pieskaitot importu saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” no ĶTR un importu no citām trešām valstīm laišanai brīvā apgrozībā, izmantojot pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā pārbaudītos datus, ko bija sniedzis importētājs International Furan Chemicals BV (“IFC”) un kas iegūti no Eurostat. Tā kā Eurostat neizpauž pilnīgu informāciju konfidencialitātes dēļ, Eurostat datus izmantoja tikai saistībā ar importu no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Dominikānas Republiku, jo IFC vienīgais importē furfuraldehīdu no šīm divām valstīm.

               (39)

               Ne Savienības ražošanas nozare, ne vienīgais importētājs nesadarbojās un liela daļa no Eurostat datiem bija konfidenciāli, tāpēc par 2010. gadu un PIP izmantoja pieejamos faktus. Tā kā nekas neliecināja par pretējo, nebija pamata uzskatīt, ka kopš 2009. gada patēriņš Savienībā būtu ievērojami mainījies, un tika uzskatīts, ka 2010. gadā un PIP tas bija saglabājies tādā pašā līmenī.

               (40)

               Saskaņā ar iepriekš minēto patēriņš Savienībā attiecīgajā laikposmā samazinājās par 17 % – no 45 738 tonnām 2008. gadā līdz 38 000 tonnām PIP.

                  1. tabula.   Patēriņš Savienībā

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Tonnas

                           45 738

                           38 175

                           38 000

                           38 000

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           83

                           83

                           83

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –17

                           0

                           0

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem, IFC un Eurostat statistikas dati.

         2.   Imports no ĶTR

   2.1.   Apjoms, tirgus daļa un cenas

               (41)

               Saskaņā ar Ķīnas eksporta statistikas datiem imports no Ķīnas PIP tika veikts atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. ĶTR importa apjoms atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” palielinājās no 10 002 tonnām 2008. gadā līdz 13 975 tonnām PIP, t. i., par 40 %. ĶTR tirgus daļa atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” attiecīgajā laikposmā palielinājās no 22 % līdz 37 %, t. i., par 15 procentpunktiem.

               (42)

               Cenas ĶTR importam atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” palielinājās par 47 % – no EUR 1 014 par tonnu 2008. gadā līdz EUR 1 488 par tonnu PIP. Tiek norādīts, ka Ķīnas importa cenas PIP strauji pieauga un pārsniedza EUR 1 700 par tonnu.

                  2. tabula.   Imports no ĶTR

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Tonnas

                           10 002

                           5 159

                           8 375

                           13 975

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           52

                           84

                           140

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –48

                           32

                           56

                           Tirgus daļa

                           22 %

                           14 %

                           22 %

                           37 %

                           Cena (EUR/t)

                           1 014

                           690

                           1 362

                           1 488

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           68

                           134

                           147

                                          Avots:

                                       pārbaudītās IFC sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem un statistikas dati par Ķīnas eksportu.

         3.   No citām trešām valstīm veiktā importa apjomi un cenas

               (43)

               Būtu jānorāda, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā imports no Dominikānas Republikas bija vienīgi ražojuma sūtījumi no mātesuzņēmuma tā filiālei Eiropā furfurilspirta ražošanai. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas ir transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un tās var neatspoguļot patiesās tirgus cenas. Tā kā attiecīgais importētājs nesadarbojās un Eurostat dati bija konfidenciāli, tad tiek pieņemts, ka apjomi un cenas importam no Dominikānas Republikas 2010. gadā un PIP palika nemainīgi.

                  3. tabula.   Imports no Dominikānas Republikas Savienībā

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Tonnas

                           27 662

                           24 996

                           25 000

                           25 000

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           90

                           90

                           90

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –10

                           0

                           0

                           Tirgus daļa

                           60 %

                           65 %

                           66 %

                           66 %

                           Cena (EUR/t)

                           982

                           582

                           582

                           582

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           59

                           59

                           59

               (44)

               Saskaņā ar Eurostat datiem furfuraldehīda importa apjomi Savienībā no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, un to vidējās cenas mainījās šādi.

                  4. tabula.   Imports no citām trešām valstīm Savienībā

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Tonnas

                           1 583

                           1 226

                           138

                           162

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           77

                           9

                           10

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –23

                           –68

                           1

                           Tirgus daļa

                           3 %

                           3 %

                           1 %

                           1 %

                           Cena (EUR/t)

                           997

                           632

                           1 473

                           1 685

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           63

                           148

                           169

         4.   No ES uz citām trešām valstīm veiktā eksporta apjomi un cenas

               (45)

               Attiecīgajā laikposmā bija pieejami dati tikai par 2008. un 2009. gadu. Nebija ticamu statistikas datu, lai novērtētu datu kopas attīstību 2010. gadā un PIP. Tā kā Savienības ražošanas nozares pārstāvji nesadarbojās, tika izmantoti pieejamie fakti un tika izdarīts pieņēmums, ka eksports no ES arī turpmāk ir tādā pašā apjomā kā 2009. gadā un cenas pieaugums ir atbilstīgs ES tirgū konstatētajam.

                  5. tabula.   Savienības ražošanas nozares uz citām trešām valstīm veiktā eksporta apjomi un cenas

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Daudzumu indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           155

                           155

                           155

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           55

                           0

                           0

                           Cenas indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           77

                           134

                           147

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –23

                           57

                           13

         5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (46)

               Turpmāk analizēts Savienības ražošanas nozares, proti, abu uzņēmumu – Lenzing un Tanin – ekonomiskais stāvoklis, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanā iegūtos datus un faktus, kas pieejami par pašreizējo PIP.

         5.1.   Ražošanas apjoms

               (47)

               Kopējais Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms līdz 2009. gadam palielinājās par 5 %. Tā kā citu datu nebija, tika pieņemts, ka 2010. gadā un PIP ražošanas apjoms palika nemainīgs.

                  6. tabula.   Savienības ražošanas apjoms

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           105

                           105

                           105

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           5

                           0

                           0

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         5.2.   Ražošanas jauda un tās izmantojums

               (48)

               Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas jauda 2008. un 2009. gadā saglabājās nemainīga. Tā kā Savienības ražošanas nozare nesadarbojās, tika pieņemts, ka 2010. gadā un PIP ražošanas jauda un tās izmantojums saglabājās nemainīgi.

                  7. tabula.   Savienības ražošanas jauda

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Jaudas izmantojums

                           92 %

                           96 %

                           96 %

                           96 %

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         5.3.   Krājumu līmenis

               (49)

               Savienības ražošanas nozare nesadarbojās, tāpēc tika pieņemts, ka krājumu līmenis bija tāds pats kā 2009. gada beigās.

                  8. tabula.   Krājumi

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           56

                           56

                           56

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –44

                           0

                           0

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         5.4.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (50)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū no 2008. gada līdz 2009. gadam palielinājās par 12 %. Tā kā nebija datu no Savienības ražošanas nozares, tika pieņemts, ka pārdošanas apjoms 2010. gadā vai PIP nebija palielinājies.

                  9. tabula.   Pārdošanas apjoms un Savienības tirgus daļa

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           112

                           112

                           112

                           Tirgus daļas apjoms

                           10–20 %

                           14–24 %

                           14–24 %

                           14–24 %

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         5.5.   Vidējās pārdošanas cenas

               (51)

               Vidējās pārdošanas cenas, ko prasīja Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū, attiecīgajā laikposmā ievērojami pieauga – par 36 %. To izraisīja būtisks cenu pieaugums 2010. gadā un PIP.

                  10. tabula.   Vidējā pārdošanas cena ES

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           89

                           108

                           136

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –11

                           19

                           28

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un Komisijai pieejamie fakti.

         5.6.   Vidējās ražošanas izmaksas

               (52)

               Savienības ražošanas nozares pārstāvji nesniedza datus par ražošanas izmaksām 2010. gadā, tāpēc iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā iegūtie dati par PIP tika palielināti par 6 %, lai minētajā laikposmā ņemtu vērā inflāciju.

                  11. tabula.   Vidējās ražošanas izmaksas

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           100

                           102

                           106

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           0

                           2

                           4

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         5.7.   Rentabilitāte un naudas plūsma

               (53)

               Savienības ražošanas nozares aprēķinātā peļņa balstījās uz iepriekšminētajiem datiem par cenām un izmaksām, kas norādīja uz ievērojamu pieaugumu attiecīgajā laikposmā Savienības tirgus cenu palielinājuma dēļ, kurpretim nebija nekādu pierādījumu, ka ražošanas izmaksas būtu palielinājušās vairāk nekā inflācija. Citu datu trūkuma dēļ tiek uzskatīts, ka naudas plūsma attīstījās tāpat kā rentabilitāte.

                  12. tabula.   Rentabilitāte un naudas plūsma

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Rentabilitātes indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           96

                           153

                           297

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –4

                           57

                           144

                           Naudas plūsmas indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           34

                           69

                           69

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –66

                           35

                           0

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         5.8.   Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (54)

               Tā kā Savienības ražošanas nozare nebija sniegusi nekādus datus un cenas 2010. gadā un PIP bija palielinājušas, tiek pieņemts, ka notika atgriešanās pie 2007. gadā konstatētā ieguldījumu līmeņa. Tiek pieņemts, ka ienākumi no ieguldījumiem sekoja tai pašai pamattendencei kā rentabilitāte, kas norādīta 12. tabulā.

                  13. tabula.   Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Ieguldījumu indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           3

                           163

                           163

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –97

                           160

                           0

                           Ienākumu no ieguldījumiem indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           –4

                           100

                           200

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           – 104

                           104

                           100

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         5.9.   Nodarbinātība un produktivitāte

               (55)

               Tā kā nebija informācijas no Savienības ražošanas nozares par 2010. gadu un PIP, tiek uzskatīts, ka nodarbinātība un produktivitāte attiecīgajā laikposmā bija saglabājušās nemainīgas.

                  14. tabula.   Nodarbinātība un produktivitāte

                           Gads

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Nodarbinātības indekss

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Produktivitātes indekss (tonnas/nodarbinātie)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Darbaspēka izmaksu indekss

                           100

                           100

                           100

                           100

                                          Avots:

                                       pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         5.10.   Dempinga starpības lielums

               (56)

               Lai gan Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tika analizēti Eurostat dati par importa apjomu un vērtību, kā arī aplēstā tirgus daļa. Straujais cenu pieaugums 2010. un 2011. gadā ir būtiski samazinājis kopš termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda konstatēto ĶTR dempinga starpību.

         5.11.   Atgūšanās no sekām, ko radījis imports par dempinga cenām

               (57)

               Tas, ka lielākā daļa iepriekšminēto rādītāju ir uzlabojušies, liecina, ka Savienības ražošanas nozare finansiālā stāvokļa ziņā ir pilnībā atguvusies no kaitējuma, ko izraisīja nozīmīgais ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām, kuru konstatēja iepriekšējās izmeklēšanās.

         6.   Secinājums par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli

               (58)

               Pasākumi pret ĶTR ir labvēlīgi ietekmējuši Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, jo lielākā daļa kaitējuma rādītāju ir demonstrējuši pozitīvas izmaiņas – ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms un pārdošanas vērtība laikposmā no 2008. gada līdz PIP palielinājās. Tomēr, ņemot vērā ievērojamo cenu pieaugumu Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozares peļņa patlaban būtiski pārsniedz plānoto peļņu, kas attīstības nodrošināšanai sākotnējā izmeklēšanā bija noteikta 5 % apmērā.

               (59)

               Tā kā cenu pieaugums Savienības tirgū PIP laikā bija ievērojams un nekas neliecināja, ka palielinās arī izmaksas, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         7.   Secinājums par šo jauno apstākļu ilglaicīgumu

               (60)

               Tika pārbaudīts, vai no iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumiem var secināt, ka cenu pieaugums Savienības tirgū liecina par apstākļu maiņas ilglaicīgumu. Saskaņā ar pieejamajiem datiem cenas Savienības tirgū strauji atgūst iepriekšējo līmeni un sasniedz 2008. gada cenu līmeni, pat pārsniedzot to, turpretim termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā cenas samazinājās. Turklāt atšķirībā no termiņbeigu pārskatīšanas netika konstatēti nekādi pierādījumi par cenu samazinājumu. Termiņbeigu pārskatīšanā rentabilitāte samazinājās, savukārt dati par laikposmu pēc minētās izmeklēšanas beigām liecina, ka rentabilitāte strauji atgūstas līdz 2008. gada līmenim un pat pārsniedz to.

               (61)

               Tika analizēts, vai cenas kopš termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām tomēr varētu būt mainījušās īpaši sliktās ražas dēļ ĶTR, jo furfuraldehīdu tur ražo no lauksaimniecības atkritumiem. Tomēr kopš ražas sezonas 2010. gada beigās cena nav būtiski samazinājusies, tāpēc tas netika ņemts vērā. Izrādījās, ka bija vērojams ĶTR izcelsmes importa cenu pieaugums, ko bija izraisījis ilgtermiņa pieprasījuma palielinājums pēc furfuraldehīda iekšzemes tirgū un arvien pieaugošās izejvielu izmaksas attiecīgajā valstī. Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc to nevarēja pārbaudīt, savukārt Komisija nesaņēma nekādus pierādījumus par to, ka tas tā nav.

               (62)

               Ņemot vērā Komisijas rīcībā esošos iepriekšminētos pierādījumus un tā kā nebija informācijas, kas apliecinātu iepriekšminētā cenu pieauguma īslaicīgumu, tiek secināts, ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.

         F.   ANTIDEMPINGA PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA UN SPĒKĀ ESOŠO ANTIDEMPINGA PASĀKUMU ATCELŠANA

               (63)

               Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts ka pašreizējā antidempinga pārskatīšana būtu jāizbeidz un spēkā esošie antidempinga pasākumi jāatceļ.

               (64)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus izbeigt. Pēc minētās informācijas izpaušanas tām arī deva laiku izteikt savu viedokli. Netika saņemtas nekādas piezīmes.

               (65)

               No iepriekš minētā izriet, ka pašreizējā antidempinga pārskatīšana un ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 453/2011 ĶTR izcelsmes furfuraldehīda importam noteiktie antidempinga pasākumi būtu jāizbeidz un spēkā esošais maksājums būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigta starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga maksājumiem, kuri piemērojami, importējot ĶTR izcelsmes 2-furaldehīdu (pazīstams arī kā furfuraldehīds jeb furfurols), ko patlaban klasificē ar KN kodu 2932 12 00.
   2. pants
   Ar šo tiek atcelta Īstenošanas Regula (ES) Nr. 453/2011.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Luksemburgā, 2012. gada 21. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. FREDERIKSEN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 15, 21.1.1995., 11. lpp.

      (3)  OV L 328, 22.12.1999., 1. lpp.

      (4)  OV L 107, 28.4.2005., 1. lpp.

      (5)  OV L 123, 12.5.2011., 1. lpp.

      (6)  OV C 196, 5.7.2011., 9. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 242/2014 ( 2014. gada 7. marts ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Lammefjordskartofler (AĢIN))

text:
               14.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 74/27

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 242/2014
   (2014. gada 7. marts)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Lammefjordskartofler (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Dānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Lammefjordskartofler, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Lammefjordskartofler būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 7. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 286, 2.1.2013., 3. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      DĀNIJA

         Lammefjordskartofler (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 677/2014 ( 2014. gada 19. jūnijs ), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 37/2010 attiecībā uz vielu “kabergolīns”  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               20.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 677/2014
   (2014. gada 19. jūnijs),
   ar ko groza Regulu (ES) Nr. 37/2010 attiecībā uz vielu “kabergolīns”
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 14. pantu saistībā ar tās 17. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko formulējusi Veterināro zāļu komiteja,
   tā kā:

               (1)

               Farmakoloģiski aktīvo vielu, kas Savienībā paredzētas izmantošanai veterinārās zālēs produktīvajiem dzīvniekiem vai biocīdos produktos, kurus izmanto lopkopībā, maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums (turpmāk “MRL”) ir jānosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009.

               (2)

               Farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MRL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos ir noteiktas Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikumā.

               (3)

               Eiropas Zāļu aģentūrai tika iesniegts pieteikums noteikt kabergolīna maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu liellopu sugām.

               (4)

               Veterināro zāļu komiteja ieteica noteikt kabergolīna MRL liellopu sugu dzīvnieku taukos, aknās, nierēs, muskuļos un pienā.

               (5)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 5. pantu Eiropas Zāļu aģentūrai jāizskata iespēja izmantot kādai farmakoloģiski aktīvai vielai kādā konkrētā pārtikas produktā noteikto MRL arī citam pārtikas produktam, kas iegūts no vienas un tās pašas sugas, vai iespēja kādai farmakoloģiski aktīvai vielai noteikto MRL vienai vai vairākām sugām izmantot arī citām sugām.

               (6)

               Veterināro zāļu komiteja secināja, ka attiecībā uz šo vielu ekstrapolācija uz citām produktīvajām sugām nav atbalstāma.

               (7)

               Tādēļ būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 37/2010, lai iekļautu vielu kabergolīnu attiecībā uz liellopu sugām.

               (8)

               Ir lietderīgi noteikt samērīgu laikposmu, kurā attiecīgās ieinteresētās personas varētu veikt pasākumus, kas varētu būt nepieciešami, lai nodrošinātu jaunā noteiktā MRL ievērošanu.

               (9)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 18. augusta.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 19. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 22. decembra Regula (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā alfabēta kārtībā iekļauj ierakstu par šādu vielu:

                     Farmakoloģiski aktīvā viela

                     Marķieratliekas

                     Dzīvnieku suga

                     MRL

                     Izmeklējamie audi

                     Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu)

                     Terapeitiskā klasifikācija

                     “Kabergolīns

                     Kabergolīns

                     Liellopi

                     0,10 μg/kg

                     Tauki

                     IERAKSTA NAV

                     Prolaktīna inhibitors”

                     0,25 μg/kg

                     Aknas

                     0,50 μg/kg

                     Nieres

                     0,15 μg/kg

                     Muskuļi

                     0,10 μg/kg

                     Piens


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1266/2012 ( 2012. gada 21. decembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               22.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 356/63

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1266/2012
   (2012. gada 21. decembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 21. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  56,9

                  MA

                  79,5

                  TN

                  111,9

                  TR

                  123,6

                  ZZ

                  93,0

                  0707 00 05

                  AL

                  87,0

                  TR

                  136,9

                  ZZ

                  112,0

                  0709 93 10

                  MA

                  110,2

                  TR

                  137,7

                  ZZ

                  124,0

                  0805 10 20

                  MA

                  61,3

                  TR

                  63,0

                  ZA

                  51,2

                  ZZ

                  58,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,9

                  ZZ

                  69,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  86,6

                  JM

                  129,1

                  MA

                  98,7

                  TR

                  84,1

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  TR

                  79,2

                  ZZ

                  79,2

                  0808 10 80

                  BA

                  56,8

                  CA

                  156,3

                  CN

                  174,8

                  MK

                  40,0

                  US

                  132,7

                  ZA

                  123,7

                  ZZ

                  114,4

                  0808 30 90

                  CN

                  72,9

                  TR

                  135,1

                  US

                  182,0

                  ZZ

                  130,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/843 (2016. gada 27. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               28.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/49

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/843
   (2016. gada 27. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 27. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  428,2

                  MA

                  117,9

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  202,3

                  0707 00 05

                  TR

                  99,6

                  ZZ

                  99,6

                  0709 93 10

                  TR

                  99,6

                  ZZ

                  99,6

                  0805 10 20

                  EG

                  47,2

                  IL

                  42,6

                  MA

                  59,4

                  TR

                  68,5

                  ZA

                  77,6

                  ZZ

                  59,1

                  0805 50 10

                  AR

                  171,6

                  TR

                  143,1

                  ZA

                  177,5

                  ZZ

                  164,1

                  0808 10 80

                  AR

                  109,4

                  BR

                  107,5

                  CL

                  126,5

                  CN

                  102,3

                  NZ

                  149,7

                  US

                  192,9

                  ZA

                  112,3

                  ZZ

                  128,7

                  0809 29 00

                  TR

                  531,7

                  US

                  855,4

                  ZZ

                  693,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1455 (2017. gada 10. augusts), ar ko neatjauno darbīgās vielas pikoksistrobīna apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               11.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 208/28

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1455
   (2017. gada 10. augusts),
   ar ko neatjauno darbīgās vielas pikoksistrobīna apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu un 78. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Direktīvu 2003/84/EK (2) pikoksistrobīnu kā darbīgo vielu iekļāva Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

               (2)

               Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

               (3)

               Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā noteiktais darbīgās vielas pikoksistrobīna apstiprinājums zaudē spēku 2017. gada 31. oktobrī.

               (4)

               Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantu minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums, kurā lūgts atjaunot piksistrobīna apstiprinājumu.

               (5)

               Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

               (6)

               Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2015. gada 30. jūnijā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

               (7)

               Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm komentāru sniegšanai un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

               (8)

               Iestāde 2016. gada 1. jūnijā nosūtīja Komisijai savus secinājumus (6) par to, vai ir gaidāms, ka pikoksistrobīns atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Tika konstatētas šādas problēmas: nevar izslēgt, ka metabolītam IN-H8612 atlieku veidā ir klastogēns un aneigēns potenciāls, un ir konstatējams augsts risks, ko ūdens organismiem un sliekām rada eksponētība pikoksistrobīnam un sliekēdājiem zīdītājdzīvniekiem — eksponētība metabolītam IN-QDY63. Turklāt vairākās jomās novērtējumu nevarēja pabeigt. Pamatojoties uz dokumentācijā pieejamajiem datiem, tika nolemts, ka nav iespējams pabeigt pikoksistrobīna genotoksiskuma novērtēšanu, un tādēļ riska novērtējumā nav iespējams noteikt uz veselību balstītās atsauces vērtības un tādējādi nav iespējams veikt arī patērētāju riska un ar uzturu nesaistīta ekspozīcijas riska novērtējumu. Pikoksistrobīna genotoksiskā potenciāla nepilnīgā novērtējuma dēļ nebija iespējams līdz galam novērtēt toksicitātes pētījumu atbilstību tehniskajām specifikācijām un piemaisījumu būtiskumu. Nevarēja arī secināt, ka pikoksistrobīns nerada endokrīni mediētu efektu. Ar uzturu saistīta metabolītu ekspozīcijas riska novērtējumu nevarēja pabeigt, jo ir vajadzīgi papildu dati, lai noteiktu vairāku metabolītu toksikoloģisko profilu; līdz ar to nevarēja izveidot atlieku definīcijas riska novērtējuma vajadzībām. Turklāt, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, nevarēja konstatēt vairāku tādu metabolītu genotoksisko potenciālu, par kuriem paredzams, ka tie nokļūs gruntsūdeņos. Visbeidzot, nevarēja pabeigt tā riska novērtējumu, kuru rada putnu un zīdītāju sekundāra saindēšanās ūdeņos sastopamajās barības ķēdēs.

               (9)

               Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt komentārus par Iestādes secinājumu. Turklāt saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt piezīmes par atjaunošanas ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, un tās tika rūpīgi izskatītas.

               (10)

               Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja argumentiem, ar vielu saistītās bažas netika novērstas.

               (11)

               Tāpēc nav konstatēts, ka attiecībā uz vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir ievēroti 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji. Tādēļ darbīgās vielas pikoksistrobīna apstiprinājums nebūtu jāatjauno.

               (12)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 540/2011.

               (13)

               Dalībvalstīm būtu jāatvēl zināms laiks, lai tās varētu atsaukt piksistrobīnu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas.

               (14)

               Ja attiecībā uz pikoksistrobīnu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2018. gada 30. novembrī.

               (15)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/950 (7) pikoksistrobīna apstiprinājuma beigu termiņš tika pagarināts līdz 2017. gada 31. oktobrim, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Ņemot vērā to, ka lēmums ir pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro pēc iespējas drīzāk.

               (16)

               Šī regula neskar iespēju iesniegt citus pieteikumus attiecībā uz pikoksistrobīna apstiprināšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu.

               (17)

               Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Īstenošanas akts tika uzskatīts par nepieciešamu, un priekšsēdētājs pārsūdzības komitejai iesniedza īstenošanas akta projektu turpmākai apspriešanai. Pārsūdzības komiteja atzinumu nav sniegusi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Darbīgās vielas apstiprinājuma neatjaunošana
   Darbīgās vielas pikoksistrobīna apstiprinājumu neatjauno.
   2. pants
   Pārejas pasākumi
   Dalībvalstis ne vēlāk kā 2017. gada 30. novembrī atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas kā darbīgo vielu satur pikoksistrobīnu.
   3. pants
   Pagarinājuma periods
   Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 30. novembrī].
   4. pants
   Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā svītro 68. rindu par pikoksistrobīnu.
   5. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 10. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2003. gada 25. septembra Direktīva 2003/84/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai iekļautu tajā flurtamonu, flufenacetu, jodsulfuronu, dimetēnamīdu-P, pikoksistrobīnu, fostiazātu un siltiofamu kā aktīvās vielas (OV L 247, 30.9.2003., 20. lpp.).

      (3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

      (5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

      (6)  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance picoxystrobin. EFSA Journal, 2016;14(6):4515 (26. lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2016.4515.

      (7)  Komisijas 2016. gada 15. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2016/950, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām 2,4-DB, beta-ciflutrīns, ciazofamīds, Coniothyrium minitans celmam CON/M/91-08 (DSM 9660), deltametrīns, dimetēnamīds-P, etofumezāts, fenamidons, flufenacets, flurtamons, foramsulfurons, fostiazāts, imazamokss, iprodions, izoksaflutols, jodsulfurons, karfentrazonetils, linurons, maleīnhidrazīds, mezotrions, oksasulfurons, pendimetalīns, pikoksistrobīns, siltiofams un trifloksistrobīns (OV L 159, 16.6.2016., 3. lpp.).