title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/688 (2019. gada 2. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam

text:
                  3.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 116/39

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/688
         (2019. gada 2. maijs),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 18. pantu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 215/2013 (2) Padome noteica kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam. Pašlaik ir spēkā kompensācijas maksājumi no 13,7 % līdz 44,7 % (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

                     (2)

                     Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 214/2013 (3) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam. Pašlaik ir spēkā antidempinga maksājumi no 0 % līdz 26,1 %.

                     (3)

                     Apvienojumā maksājumu līmenis ir no 13,7 % līdz 58,3 %.

               1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                     (4)

                     Pēc tam, kad 2017. gada 13. decembrī tika publicēts paziņojums par spēkā esošo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4), Komisija saņēma pieprasījumu sākt kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu.

                     (5)

                     Pieprasījumu iesniedza Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“EUROFER”) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 70 % no konkrēto ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

                     (6)

                     Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka kompensācijas pasākumu izbeigšana varētu izraisīt subsidēšanas un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.

               1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                     (7)

                     Konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, 2018. gada 14. martā publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), Komisija paziņoja, ka, ievērojot pamatregulas 18. pantu, sāk piemērojamo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu.

                     (8)

                     Pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija informēja Ķīnas valdību (“ĶV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu, un aicināja ĶV uz apspriedi saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu. Apspriešanās notika 2018. gada 9. martā, tomēr nebija iespējams panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               1.4.   Paralēlā izmeklēšana

                     (9)

                     Ar paziņojumu, kas 2018. gada 14. martā publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6), Komisija paziņoja arī, ka, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (7) 11. panta 2. punktu, sāk termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importu.

               1.5.   Izmeklēšana

         1.5.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (10)

                     Subsidēšanas turpināšanās un atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               1.5.2.   Ieinteresētās personas

                     (11)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas ar to sazināties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja šādas personas un aicināja tās piedalīties: pieprasījuma iesniedzēju, zināmos ražotājus Savienībā un to attiecīgās apvienības, zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnā, zināmos nesaistītos importētājus Savienībā, zināmos attiecīgos nesaistītos lietotājus Savienībā un eksportētājvalsts pārstāvjus.

                     (12)

                     Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

               1.5.3.   Atlase

                     (13)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

               1.5.3.1.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                     (14)

                     Lai izlemtu, vai nepieciešama ražotāju eksportētāju atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                     (15)

                     Divi ražotāji eksportētāji sniedza paziņojuma par procedūras sākšanu I pielikumā prasīto informāciju atlases mērķiem, bet neviens no tiem neražoja ar organisku pārklājumu pārklātus tērauda izstrādājumus, kuri definēti paziņojumā par procedūras sākšanu. Trešais ražotājs eksportētājs pieteicās sešas nedēļas pēc termiņa, kurā bija jāsniedz atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem. Šim ražotājam eksportētājam tika piešķirts ieinteresētās personas statuss, bet tika uzskatīts, ka tas nesadarbojās, jo tas nebija sniedzis atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem un nebija centies atbildēt uz ražotāja eksportētāja anketas jautājumiem.

                     (16)

                     Tādēļ Komisija ar 2018. gada 18. jūlija verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka tā, pārbaudot subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos, var izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu. ĶTR iestādes uz šo verbālnotu nereaģēja.

               1.5.3.2.   Savienības ražotāju atlase

                     (17)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka saskaņā ar pamatregulas 27. pantu ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Pirms procedūras sākšanas 21 Savienības ražotājs iesniedza izlases veidošanai nepieciešamo informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Balstoties uz to, Komisija ir izveidojusi triju tādu ražotāju provizorisku izlasi, kuri tika atzīti par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma ziņā Savienībā. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 28 % no Savienības ražošanas nozares lēstā kopējā ražošanas apjoma un 27 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un provizoriskā izlase tādējādi tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

               1.5.3.3.   Importētāju atlase

                     (18)

                     Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza deviņus pieprasījumā norādītos nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens no viņiem neatsaucās.

               1.5.4.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

                     (19)

                     Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasījuma iesniedzējam un ĶV. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trijiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un no pieprasījuma iesniedzēja.

                     (20)

                     Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:

                                 a)

                                 ražotāji Savienībā:

                                             —

                                                ArcelorMittal Belgium, Beļģija,

                                             —

                                                Marcegaglia Carbon Steel SpA, Itālija,

                                             —

                                                Tata Steel Maubeuge SA, Francija;

                                 b)

                                 Savienības ražotāju apvienība:

                                             —

                                                EUROFER, Beļģija.

               1.5.5.   Turpmākā procedūra

                     (21)

                     Komisija 2019. gada 22. februārī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija paredzējusi noteikt kompensācijas maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

                     (22)

                     Piezīmes tika saņemtas tikai no pieprasījuma iesniedzēja. Tās ir aplūkotas turpmāk 3.3. iedaļā.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (23)

                     Ražojums, uz kuru attiecas šī termiņbeigu pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., konkrēti Ķīnas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda izstrādājumi, proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) plakanie velmējumi, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses (izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kurš iestiprināts starp tām, izņemot izstrādājumus ar cinka putekļu virsējo pārklājumu (augstas cinka koncentrācijas krāsa, kurā cinka ir ne mazāk kā 70 masas %) un izstrādājumus, kuru pamatnei ir metāla, t. i., hroma vai alvas, pārklājums); kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (Taric kodi 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 un 7226997091) (“pārskatāmais ražojums” jeb “OTI”).

                     (24)

                     Pārskatāmo ražojumu iegūst, plakanus tērauda velmējumus pārklājot ar organisku pārklājumu. Organiskais pārklājums aizsargā tērauda izstrādājumus un piešķir tiem estētiskās un funkcionālās īpašības.

                     (25)

                     Pārskatāmo ražojumu galvenokārt izmanto būvniecības nozarē un tālākai pārstrādei būvizstrādājumos. Citi lietojumi ietver mājsaimniecības ierīces.

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (26)

                     Ieinteresētās personas neizteica piezīmes par līdzīgo ražojumu. Tādējādi šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, kā tas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, ka ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi. Tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

               3.   SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (27)

                     Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām subsidēšana varētu turpināties.

               3.1.   Nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu

                     (28)

                     Komisija 2018. gada 4. jūnijā nosūtīja ĶV anketu, tostarp īpašas anketas Ķīnas Eksporta un importa bankai (Export Import Bank of China (“EXIM”)) un Ķīnas Eksporta un kredīta apdrošināšanas sabiedrībai (China Export & Credit Insurance Corporation (“Sinosure”)), pamatojoties uz to, ka tās, rīkojoties ĶV kontrolē, bija sniegušas aizdevumus un finanšu pakalpojumus ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda nozarei saskaņā ar pieprasījumā un/vai sākotnējā izmeklēšanā sniegto informāciju.

                     (29)

                     Turklāt ĶV tika lūgta nosūtīt anketu bankām un citām finanšu iestādēm, par kurām ĶV bija zināms, ka tās ir sniegušas aizdevumus attiecīgajai nozarei, kā arī karsti velmēta un auksti velmēta tērauda ražotājiem un izplatītājiem, kas nodrošina izejresursus pārskatāmā ražojuma ražošanai.

                     (30)

                     Komisija nesaņēma ĶV, EXIM, Sinosure vai augšupējo uzņēmumu atbildes uz iepriekš minēto anketu jautājumiem.

                     (31)

                     Komisija ar 2018. gada 18. jūlija verbālnotu informēja Ķīnas iestādes, ka, ņemot vērā ĶV un pārskatāmā ražojuma ražotāju eksportētāju ĶTR nesadarbošanos, kā paskaidrots 16. apsvērumā, Komisija bija paredzējusi izdarīt konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu. Ķīnas iestādes arī tika informētas par to, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja ĶV un ražotāji eksportētāji būtu sadarbojušies.

                     (32)

                     Šajā sakarā piezīmes netika saņemtas. Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu uzskatīja, ka ir jāizmanto pieejamie fakti, lai noteiktu Ķīnas subsidēšanas prakses turpināšanos ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda ražošanas nozarē.

                     (33)

                     Attiecībā uz pieejamo faktu izmantošanu Apelācijas institūcija atgādināja, ka PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem 12.7. pants ļauj izmantot faktus tikai tam, lai aizstātu trūkstošo informāciju un precīzi noteiktu subsidēšanu vai kaitējumu. Apelācijas institūcija ir īpaši skaidrojusi, ka “starp trūkstošu “nepieciešamo informāciju” un konkrētajiem “pieejamajiem faktiem”, kas ir 12.7. pantā minētās noteikšanas pamatā, ir jābūt saiknei”. Tāpēc “izmeklēšanas iestādei ir jāizmanto šie “pieejamie fakti”, kas “pamatoti aizstāj informāciju, ko nav sniegusi ieinteresētā persona”, lai veiktu precīzu noteikšanu”. Apelācijas institūcija ir sīkāk skaidrojusi, ka “pieejamie fakti” ir izmeklēšanas iestādes rīcībā esoši rakstveidā reģistrēti fakti. Tā kā saskaņā ar 12.7. pantu noteikšana ir jāveic, pamatojoties uz “pieejamajiem faktiem”, tad “to nevar veikt, balstoties uz pieņēmumiem vai spekulācijām, kas nav pamatoti ar faktiem”. Turklāt, argumentējot un izvērtējot to, kuri pieejamie fakti var pamatoti aizstāt trūkstošo informāciju, izmeklēšanas iestādei “jāņem vērā visi reģistrētie pamatotie fakti”. Apelācijas institūcija ir skaidrojusi, ka pārliecināšanās par to, ka “trūkstošā “nepieciešamā informācija” aizstāta pamatoti, ietver argumentācijas un izvērtēšanas procesu”, ko veic izmeklēšanas iestāde. Ja izmeklēšanas iestādei ir jāizvēlas no vairākiem pieejamiem faktiem, “šķistu dabiski, ka argumentācijas un izvērtēšanas procesā būtu jāveic zināma salīdzināšana”, lai veiktu precīzu noteikšanu. Veicamā “pieejamo faktu” izvērtēšana un tās forma ir atkarīgas no izskatāmās lietas konkrētajiem apstākļiem, tostarp reģistrēto pierādījumu iezīmju, kvalitātes un apjoma, un konkrētās veicamās noteikšanas. Nepieciešamā skaidrojuma un analīzes iezīmes un apmērs dažādos noteikšanas gadījumos noteikti atšķirsies (8).

                     (34)

                     Attiecīgi Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, konkrēti:

                                 a)

                                 2017. gada 13. decembra pieprasījumu veikt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecībā uz antisubsidēšanas maksājumiem par Ķīnas izcelsmes OTI importu (“pieprasījums”);

                                 b)

                                 konstatējumus, kas gūti iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās, kuras Komisija veica attiecībā uz to pašu ražojumu vai augšupējām nozarēm Ķīnā, piemēram, OTI (9) (“sākotnējā izmeklēšana”), un izmeklēšanā attiecībā uz karsti velmētiem plakaniem velmējumiem (10) (“HRFP izmeklēšana” vai “HRFP regula”);

                                 c)

                                 konstatējumus jaunākajās antisubsidēšanas izmeklēšanās, kuras Komisija veikusi attiecībā uz atbalstītajām nozarēm Ķīnā, piemēram, izmeklēšanā par pneimatiskajām riepām (11) (“izmeklēšana par riepām”) un elektriskajiem velosipēdiem (12) (“izmeklēšana par e-velosipēdiem”), kurās tika pārbaudīta līdzīga subsidēšana;

                                 d)

                                 Komisijas dienestu darba dokumentu par būtiskiem izkropļojumiem ĶTR ekonomikā, paredzēts tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas vajadzībām (“ziņojums par Ķīnu”) (13);

                                 e)

                                 Savienības ražošanas nozares 2018. gada 21. decembra iesniegumu par pieejamajiem faktiem un jaunu subsīdiju izmantošanu (“21. decembra iesniegumu”) (14).

               3.2.   Vispārīgas piezīmes par tērauda nozari Ķīnā

                     (35)

                     Pirms Komisija analizēja iespējamo subsidēšanu specifisku subsīdiju vai subsīdiju programmu veidā (3.4. iedaļa un nākamās iedaļas), tā novērtēja valdības plānus, projektus un citus dokumentus, kuri attiecās uz vairāk nekā vienu no subsīdijām vai subsīdiju programmām. Komisija konstatēja, ka visas novērtējamās subsīdijas vai subsīdiju programmas turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ ir daļa no ĶV centrālās plānošanas.

               3.2.1.   13. piecgades plāns tērauda nozarei

                     (36)

                     Komisija pašreizējā izmeklēšanā konstatēja, ka galvenais dokuments, kurš attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, bija 13. piecgades plāns tērauda nozarei – tērauda nozares pielāgošanās un modernizācijas plāns, kas aptver laikposmu no 2016. līdz 2020. gadam. Saskaņā ar 13. piecgades plānu tērauda nozare kopumā ir privileģēta. Plānā ir uzsvērts, ka tērauda nozare ir “būtiska valsts ekonomikai un ir Ķīnas stūrakmens”. Plānā ir noteikti vispārējie mērķi laikposmam 2016.–2020. gadam, proti, “veidot Ķīnu par ražošanas lielvalsti”.

                     (37)

                     13. piecgades plānā ir uzsvērta tehnoloģiskās inovācijas nozīme ĶTR ekonomikas attīstībā, kā arī tas, cik svarīgi joprojām ir videi draudzīgās attīstības principi. Tāpat kā 12. piecgades plānā, arī šā plāna 5. nodaļā ir noteikts, ka viens no galvenajiem attīstības virzieniem ir veicināt tradicionālo rūpniecības nozaru struktūras modernizāciju. Šī ideja ir plašāk izklāstīta 22. nodaļā, kurā ir skaidrota stratēģija, kā modernizēt tradicionālās rūpniecības nozares ĶTR, veicinot to tehnoloģisko pārveidi. Šajā ziņā 13. piecgades plānā ir norādīts, ka uzņēmumiem tiks sniegts atbalsts, lai “veiktu visaptverošus uzlabojumus tādās jomās kā ražošanas tehnoloģijas, rūpniecības iekārtas, vides aizsardzība un energoefektivitāte”. Vides aizsardzības jautājumi plašāk aplūkoti 44. nodaļā. Minētajā nodaļā noteikts, ka galvenajās nozarēs tiks īstenota tīras ražošanas “atjaunošana”, un 16. punktā šajā sakarā norādīta īpaša atsauce uz tērauda ražošanas nozari.

                     (38)

                     “Tērauda nozares pielāgošanās un modernizācijas plāns 2016.–2020. gadam” (13. piecgades plāns tērauda nozarei) tika publiskots 2016. gada novembrī. Tā pamatā ir 13. piecgades plāns. Plānā noteikts, ka tērauda nozare ir “Ķīnas ekonomikas būtiska pamatnozare un valsts stūrakmens”. Plānā plašāk izklāstīti tādi principi kā tehnoloģiskā inovācija, strukturālā pielāgošana un videi draudzīga attīstība, kuri minēti 13. piecgades plānā, turklāt šie principi sasaistīti ar konkrētākām prioritātēm tērauda ražošanas nozarē (sk. plāna IV nodaļu “Galvenie uzdevumi”), kā arī ar dažādiem fiskāliem un finansiāliem atbalsta pasākumiem (sk. plāna V nodaļu “Aizsardzības pasākumi”).

                     (39)

                     Plāna galvenā iezīme ir tērauda nozares konsolidācija un paļaušanās uz dominējošiem/lieliem ražotājiem – būtībā valsts uzņēmumiem (“VU”). Tērauda ražotāji Ķīnā arī tiek aicināti turpināt ražošanu un paplašināt savu ražošanu ārvalstīs. 13. piecgades plānā noteikts visā valstī izmantojamais tērauda daudzums un tas, ka tērauda eksports ir jāpārvalda saskaņā ar principu, ka prioritāte ir iekšzemes pieprasījumam, Ķīnas uzņēmumiem būtu aktīvi jāpiedalās starptautiskajā konkurencē un būtu jāizveido un jāuztur vide tērauda eksportam.

                     (40)

                     13. piecgades plāna 17. nodaļas 1. iedaļā norādīts: “Valsts attīstības stratēģiju un plānu īsteno, ņemot vērā to vadošo un ierobežojošo lomu.” Visbeidzot, 13. piecgades plānā tērauda nozarei norādīts, ka “visas vietējās pārvaldes iestādes, kuras ir atbildīgas par tērauda nozari, (..) īsteno uzdevumus un politikas pasākumus, kuri izklāstīti šajā plānā”. Atsevišķu uzņēmumu līmenī “attiecīgie uzņēmumi nodrošina atbilstību šajā plānā noteiktajiem galvenajiem mērķiem un prioritārajiem uzdevumiem” (15). Līdz ar to 13. piecgades plāns drīzāk paredz saistošu satvaru iekšzemes tērauda nozarei, nevis tikai vispārīgus paziņojumus par atbalstu. Šī sistēmā ir pārnesta vietējā/provinču līmenī – ir pieņemti papildu plāni, kuros paredzēta sīkāka informācija par īstenošanu.

               3.2.2.   Rīkojums Nr. 35

                     (41)

                     Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojums Nr. 35 “Dzelzs un tērauda nozares attīstības politika” (2005) (“Rīkojums Nr. 35”) ir vēl viens politikas dokuments, kas reglamentē Ķīnas tērauda nozari. Rīkojumu Nr. 35 ir pieņēmusi Valsts padome un tas attiecas uz dažādiem aspektiem, kas saistīti ar ĶV kontroli pār nozari, tostarp:

                                 —

                                 aizliegumu ārvalstu subjektiem iegūt vairākuma īpašumtiesības tērauda ražošanas uzņēmumā Ķīnā (1. pants),

                                 —

                                 mērķu noteikšanu lielāko tērauda ražotāju produkcijas izlaides ziņā (3. pants),

                                 —

                                 noteikumus par izmaiņām tērauda ražošanas uzņēmumu korporatīvajā struktūrā (20. pants),

                                 —

                                 ĶV apstiprināšanas procedūru izstrādi attiecībā uz ieguldījumiem tērauda ražošanas uzņēmumos (22. pants),

                                 —

                                 aizdevumu un zemes izmantošanas tiesību nodrošināšanu tikai tiem tērauda ražotājiem, kas atbilst valsts attīstības politikai šajā nozarē (24. un 25. pants),

                                 —

                                 valsts iejaukšanos, kuras mērķis ir atbalstīt lielas pamatuzņēmumu grupas aizjūras ražotņu un izejmateriālu bāzu izveidē (30. pants).

               3.2.3.   Lēmums Nr. 40

                     (42)

                     Lēmums Nr. 40 ir Valsts padomes rīkojums, kas ieguldījumu mērķim rūpniecības nozares iedala dažādās kategorijās, proti, “atbalstāmu, ierobežotu un likvidētu projektu” kategorijā. Minētajā lēmumā ir noteikts, ka “Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes katalogs”, kas ir Lēmuma Nr. 40 īstenošanas pasākums, ir svarīgs pamats, lai noteiktu ieguldījumu virzienus. Tajā arī dots uzdevums ĶV pārvaldīt ieguldījumu projektus, kā arī izstrādāt un īstenot politiku tādās jomās kā publiskās finanses, nodokļi, kreditēšana, zemes izmantošana, imports un eksports (16). Tērauda nozare par atbalstāmu nozari atzīta minētā ievirzes kataloga VIII nodaļā. Attiecībā uz juridiskajām iezīmēm Komisija norāda, ka Lēmums Nr. 40 ir rīkojums, ko izdevusi Valsts padome – augstākā administratīvā iestāde ĶTR. Šajā ziņā lēmums ir juridiski saistošs gan citām valsts iestādēm, gan ekonomikas dalībniekiem (17).

               3.2.4.   Revitalizācijas plāns

                     (43)

                     Tērauda nozares pielāgošanas un revitalizācijas plāns (2009) ir rīcības plāns tērauda nozarei. Plāna mērķis ir reaģēt uz starptautisko finanšu krīzi un uz vispārējām ĶV politikas prasībām saistībā ar izaugsmes nodrošināšanu. Tā mērķis ir arī “garantēt stabilu nozares darbību”, jo tā tiek uzskatīta par “svarīgu valsts ekonomikas pīlāru”. Dokumentā paredzētas šādas darbības:

                                 —

                                 palielināt finansiālā atbalsta apjomu “galvenajiem tērauda pamatražotājiem”,

                                 —

                                 paātrināt strukturālo pielāgojumu un veicināt rūpniecības modernizāciju,

                                 —

                                 atbalstīt galvenos uzņēmumus, kas izvēršas ārvalstīs, to attīstības, tehniskās sadarbības un apvienošanās un iegādes jomā,

                                 —

                                 audzēt eksporta kredīta apjomus metalurģijas iekārtām.

               3.2.5.   Valsts nostādnes zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā termiņā un ilgtermiņā

                     (44)

                     Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā termiņā un ilgtermiņā (2006–2020) III.5. un VIII nodaļā paredzēts atbalsts galveno jomu un prioritāro aspektu attīstībai, kā arī aicinājums sniegt finansiālu un fiskālu atbalstu šīm galvenajām jomām un prioritātēm.

               3.2.6.   Vispārīgi secinājumi par ĶV iejaukšanos tērauda nozarē

                     (45)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos dokumentus un to noteikumus, Komisija atkārtoja sākotnējā izmeklēšanā izdarīto secinājumu, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas tērauda nozare joprojām bija galvenā/stratēģiskā nozare, kuras attīstību ĶV aktīvi veicina un virza kā politikas stratēģisko mērķi.

               3.3.   Šajā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdijas un subsīdiju programmas

                     (46)

                     Ņemot vērā to, ka ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nav sadarbojušies (sk. 16.–31. apsvērumu), Komisija, kā norādīts turpmāk, nolēma pārbaudīt, vai subsidēšana turpinās. Komisija vispirms pārbaudīja, vai sākotnējā izmeklēšanā kompensētās subsīdijas turpināja nodrošināt ieguvumu ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda nozarei. Pēc tam Komisija analizēja, vai šī nozare saņēma subsīdijas, kuras netika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā (“papildu subsīdijas”) un par kurām ticis apgalvots pieprasījumā.

                     (47)

                     Komisija ir nolēmusi, ka, ņemot vērā konstatējumus, kuri apstiprina, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz lielāko daļu subsīdiju, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, un ņemot vērā arī dažas papildu subsīdijas, nebija vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pārējām pieprasījuma iesniedzēja minētajām iespējamajām subsīdijām. Šajā saistībā jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisijai būtu jāpārbauda, vai ir pierādījumi, ka subsidēšana turpinājusies, neatkarīgi no tās apjoma.

                     (48)

                     Atbildot uz galīgo izpausto informāciju, pieprasījuma iesniedzējs izteica trīs galvenās piezīmes. Pirmkārt, tas apgalvoja, ka ĶV politika neļauj tērauda ražotājiem bankrotēt, un nodrošina, ka finansējums ir pieejams neatkarīgi no tā, cik dzīvotspējīgs ir konkrētais uzņēmums; un tā ir de facto garantija. Tas esot jāuzskata par atsevišķu subsīdiju programmu, un Komisijai tā esot attiecīgi jākompensē. Otrkārt, tas apgalvoja, ka Komisijas noteiktās jaunās subsīdijas kopā ar “de facto garantiju”, ko Komisija nav analizējusi, neietver to Ķīnas ražotāju eksportētāju pilno ieguvumu, kurš tika gūts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un to, ka subsidēšanas līmenis ir palielinājies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Treškārt, tas norādīja, ka, nepaziņojot par subsīdijām OTI ražotājiem, ĶTR nav ievērojusi prasību par subsīdiju paziņošanu, kas ietverta Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”).

                     (49)

                     Atbildot uz pirmo piezīmi, Komisija atzīst, ka ĶV politika, kas izklāstīta iepriekš 1.2. iedaļā minētajos dokumentos, un šīs politikas radītais ekonomiskais ieguvums patiešām var izpausties kā netieša de facto garantija dažiem valstij piederošiem lieliem uzņēmumiem, kas nonākuši finansiālās grūtībās. Tomēr, kā Komisija konstatēja HRFP izmeklēšanā, kas attiecās uz karsti velmētiem plakaniem velmējumiem (“KVP”) (18), tā kā Komisija jau bija koncentrējusies uz preferenciālo aizdevumu analīzi, un ņemot vērā to, ka subsidēšanas apjoms, kurš tika konstatēts šajā programmā un citās analizētajās subsīdiju programmās, jau bija ievērojams, tā nolēma šo jautājumu sīkāk neizskatīt.

                     (50)

                     Attiecībā uz otro piezīmi Komisija atzina – kā norādīts turpmāk 3.5.4. iedaļā, tā ir konstatējusi, ka pastāv citas subsīdiju programmas, kuras netika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā. Tomēr nav pierādījumu, ka subsidēšanas līmenis, ko nodrošināja subsīdiju programmas, kas pastāvēja sākotnējās izmeklēšanas laikā, ir samazinājies. Tas patiešām var pārsniegt subsidēšanas līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr Komisija neuzskatīja par vajadzīgu aprēķināt šādas summas, ņemot vērā savus konstatējumus par subsidēšanas turpināšanos, jo šie konstatējumi termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros ir pietiekami. Komisija atgādināja pieprasījuma iesniedzējam, ka attiecīgā pārskatīšana neattiecas uz maksājumu faktisko līmeni un neskar pieprasījuma iesniedzēja tiesības pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Tāpēc šī piezīme tika noraidīta.

                     (51)

                     Attiecībā uz trešo piezīmi – ĶTR patiešām nav ievērojusi savu subsīdiju paziņošanas pienākumu saskaņā ar ASCM 25. pantu, ciktāl tas attiecas uz konkrētajām subsīdijām. Komisija pauž nožēlu par to, ka ĶTR nav ievērojusi minēto pienākumu, kas nopietni apgrūtina tās iespējas novērtēt ĶV īstenoto subsīdiju saturu un ietekmi uz OTI ražotājiem ieguvuma ziņā. Tomēr pamatregulā nav paredzētas juridiskas sekas, uz kurām var atsaukties saistībā ar notiekošo pārskatīšanu. Komisija veic attiecīgus pasākumus kompetentajos PTO forumos saskaņā ar attiecīgajiem ASCM noteikumiem. Tāpēc arī šī piezīme tika noraidīta.

               3.4.   Preču un pakalpojumu nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo (19)

         3.4.1.   Karsti velmēta un auksti velmēta tērauda nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo

         3.4.1.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

                     (52)

                     Sākotnējā izmeklēšanā (20) Komisija konstatēja, ka VU, kas OTI ražotājiem piegādā karsti velmētu un auksti velmētu tēraudu (“KVT” un “AVT”), ir valsts iestādes saskaņā ar PTO Apelācijas institūcijas noteikto testu (21), jo tās veic valdības funkcijas un, to darot, īsteno valdības pilnvaras.

                     (53)

                     Komisija arī secināja, ka ĶV uztic privātajiem KVT un AVT ražotājiem Ķīnā un norīko minētos ražotājus nodrošināt preces atbilstoši pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) un iv) punktam un rīkoties tāpat kā tēraudu ražojošie VU (22).

                     (54)

                     Turpmākajā analīzē (23) Komisija izdarīja pārliecinošu secinājumu par to, ka OTI ražotāji eksportētāji saņem ieguvumu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. Šis ieguvums izrietēja no izejmateriālu nodrošināšanas KVT un AVT ražotājiem par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo, neatkarīgi no tā, vai VU darbojas kā valsts iestādes vai privāti uzņēmumi, kam ĶV uztic funkcijas un norīko tos pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē.

                     (55)

                     Lai aprēķinātu šo ieguvumu, Komisija salīdzināja KVT un AVT cenas, ko maksāja attiecīgie OTI ražotāji eksportētāji, ar attiecīgo standartu. Apelācijas institūcija ir apstiprinājusi, ka tad, ja nodrošināšanas valsts tirgus darbību kropļo valdības ietekme, ir atļauts izmantot ārējus standartus.

                     (56)

                     Pamatojoties uz informāciju, kas bija iekļauta sākotnējā izmeklēšanā, tika konstatēts, ka Ķīnas VU pārdotā KVT un AVT cenas ir izkropļotas. Tas bija saistīts ar VU stabilo dominējošo stāvokli Ķīnas KVT un AVT tirgū un ar to, ka privāto piegādātāju KVT un AVT cenas tika pielīdzinātas VU cenām.

                     (57)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka Ķīnā nebija uzticamu KVT un AVT tirgus cenu un aprēķināja standartu, pamatojoties uz KVT un AVT pasaules tirgus cenām, ko regulāri publicē dažādos specializētos tērauda nozares žurnālos, piemēram, Steel Business Briefing, MEPS un CRU.

                     (58)

                     Salīdzinot KVT un AVT ražotāju cenas ar ārpusvalsts standartu, tika konstatēts, ka cenas Ķīnā ir daudz zemākas par standarta cenām un attiecīgi rada ieguvumu Ķīnas OTI ražotājiem eksportētājiem pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē.

                     (59)

                     Turklāt tika konstatēts, ka šī subsīdiju programma ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka tikai ierobežots nozaru un uzņēmumu skaits Ķīnā savā ražošanas procesā izmanto KVT un AVT.

                     (60)

                     Subsīdijas likme, ko sākotnējā izmeklēšanā noteica izlasē iekļautajiem OTI ražotājiem eksportētājiem, svārstījās no 23,02 % līdz 27,63 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 32,44 %.

               3.4.1.2.   Šīs izmeklēšanas konstatējumi

                     (61)

                     Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos sniedza pierādījumus tam, ka Ķīnas OTI ražotāji OTI ražošanai turpināja saņemt ieguvumu no KVT un AVT nodrošināšanas par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo, un šis ieguvums ietver iepirkumu no VU un ar VU nesaistītu iepirkumu.

                     (62)

                     KVT un OTI nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo, attiecās uz OTI ražotājiem, kas nav vertikāli integrēti tērauda ražotāji. Ieguvumu saņēma ražotāji, kam ir vai nu tikai i) aukstās velmēšanas līnija un kuriem jāiepērk KVT kā substrāts aukstai velmēšanai, vai ii) kam ir pārklāšanas līnijas un kuriem jāiepērk AVT kā izejresurss. Daudzi OTI ražotāji Ķīnā pašlaik joprojām ir nevis vertikāli integrēti ražotāji, bet nodarbojas ar atkārtotu velmēšanu, un tāpēc tiem OTI ražošanā ir nepieciešami plakani tērauda ražošanas izejresursi. (24)

                     (63)

                     Vispirms pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka KVT un AVT piegādātāji turpina būt valsts iestādes saskaņā ar PTO Apelācijas institūcijas noteikto testu (sk. 48. apsvērumu). Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka ĶV kontrolē un pārvalda VU dažādos veidos.

                     (64)

                     Pirmkārt, institucionālā sistēma ļāva ĶV veikt stingru kontroli pār VU, izmantojot dažādas struktūras.

                     (65)

                     Valsts padomes Valstij piederošo aktīvu uzraudzības un administrēšanas komisija (“SASAC”) ir visu VU faktiskais īpašnieks Ķīnā. Visus SASAC direktorus un vadītājus ieceļ Ķīnas Komunistiskā partija. SASAC ir vadošā loma VU pārvaldībā, tostarp disciplinārajā uzraudzībā, un tā nodrošina, ka VU ievēro ĶV izvirzītos mērķus. Tā ir arī iesaistīta ieguldījumu lēmumu pieņemšanā un darījumos ar akcijām un pamatkapitāla daļām. Tāpēc SASAC var uzskatīt par VU valsts regulatoru.

                     (66)

                     Valsts attīstības un reformu komisija (“NDRC”) ir vēl viena regulatīvā iestāde, kas kontrolē VU. NDRC ir atbildīga par makroekonomikas un rūpniecības attīstības stratēģiju izstrādi un nodrošina, lai vietējie ekonomikas dalībnieki pienācīgi īstenotu ĶV politiku. NDRC pieņem pamatnostādnes un direktīvas un apstiprina lielus ieguldījumu projektus. NDRC ir jāapstiprina visi tērauda ražotāju ieguldījumi Ķīnā.

                     (67)

                     Otrkārt, ĶV īsteno stingru kontroli pār tērauda nozari saskaņā ar tiesību aktiem. Tērauda nozare ir klasificēta pie “pamata un pīlāru nozarēm”, kurās valstij “jāsaglabā samērā spēcīgas kontroles pilnvaras” (25). Tā ir arī daļa no “atbalstāmajam” nozarēm un, pateicoties šim statusam, tā saņem dažādus ieguvumus, piemēram, saistībā ar aizdevumiem, zemes izmantošanas tiesībām un nodokļu atvieglojumu politiku. Šo kontroli vēl vairāk pastiprina tas, ka ārvalstu subjektiem iegūt vairākuma īpašumtiesības tērauda nozarē ir aizliegts tāpēc, kas tas varētu mazināt ĶV kontroli.

                     (68)

                     Treškārt, ĶV kontrolē VU, ieceļot un uzraugot augstāko vadību. Organizācijas departaments, kas ir pakļauts Komunistiskās partijas sekretariātam, ieceļ un uzrauga personas, kuras ieņem vadošus amatus partijā, ĶV, militārajā organizācijā un VU. Šīs pilnvaras tiek dalītas ar SASAC, kas ieceļ privātpersonas citu starpā priekšsēdētāja vietnieka amatos (26).

                     (69)

                     VU darbojas kā valsts iestādes, īstenojot valdības mērķus un veicot valdības funkcijas tērauda nozarē. Tie ievēro ĶV politiku, īsteno apvienošanas un pārņemšanas, koncentrē savu ražošanu uz konkrētiem ražojumiem, cenšas sasniegt valsts līmeņa mērķus un dod priekšroku konkrētām pakārtotajām nozarēm.

                     (70)

                     Jāuzsver, ka visi iepriekš minētie pierādījumi par ĶV īstenoto faktisko norīkošanu, pārvaldību un kontroli pār VU ir balstīti uz to pašu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām spēkā esošo pamatdokumentu, tiesību aktu un noteikumu analīzi kā sākotnējā izmeklēšanā (27). Vienīgais būtiskais grozījums kopš sākotnējās izmeklēšanas bija 12. piecgades plāna aizstāšana ar 13. piecgades plānu tērauda nozarei. Tomēr šāda aizstāšana nemainīja ĶV dominējošo lomu tērauda nozarē.

                     (71)

                     Otrajā posmā pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus par VU būtisku klātesamību un pastāvīgu dominēšanu tērauda nozarē kopumā un jo īpaši OTI un KVT nozarēs. Pieprasījuma 65.–68. punktā uzskaitīti attiecīgo nozaru lielākie valstij piederošie uzņēmumi un apkopoti Austrālijas (28) un ASV (29) iestāžu veikto izmeklēšanu nesen izdarītie konstatējumi.

                     (72)

                     Trešajā posmā pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka ĶV joprojām uztic funkcijas privātuzņēmumiem AVT un KVT nozarē un norīko minētos ražotājus nodrošināt preces pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) un iv) punkta nozīmē un ka to cenu noteikšanas prakse līdzinās VU īstenotajai. Tādējādi Komisijas sākotnējā izmeklēšanā izdarītie konstatējumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija spēkā.

                     (73)

                     Lai pamatotu savu pieprasījumu, pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka ar VU nesaistītie ražotāji joprojām ir spiesti rīkoties saskaņā ar valsts un vietējiem piecgades plāniem, un tie ir pakļauti intensīvai ĶV intervencei tirgū un to korporatīvajās struktūrās. Lai pierādītu nepārtrauktu un spēcīgu mijiedarbību starp valsts iestādēm, komunistisko partiju un ar VU nesaistītajiem ražotājiem pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz konstatējumiem, kas gūti nesen veiktajā ASV antisubsidēšanas izmeklēšanā (30) un divos pētījumos, kurus sagatavoja Eiropas Tirdzniecības palāta Ķīnā (31).

                     (74)

                     Iepriekš minētie pierādījumi liecina par nepārtrauktu praksi AVT un KVT nozarē, kuru īsteno VU, kuri rīkojas kā valsts iestādes, un par funkciju uzticēšanu ar VU nesaistītajiem ražotājiem un to norīkošanu. Tā kā ĶV nesadarbojās, netika sniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus šajā sakarā. Tāpēc Komisija secināja, ka OTI ražotāji turpina saņemt ieguvumu no izejmateriālu piegādes, ko AVT un KVT ražotāji veic par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo (kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā).

                     (75)

                     Turklāt ziņojums par Ķīnu attiecībā uz tērauda nozari kopumā (32) un HRFP izmeklēšanas konstatējumi (33) attiecībā uz karsti velmēta tērauda nozari jo īpaši apstiprināja problemātiskos jautājumus šīs subsidēšanas programmas izveidē un tās turpināšanā, piemēram: VU prakse, kuri rīkojas kā valsts iestādes, to dominējošais stāvoklis attiecīgajā nozarē, funkciju uzticēšana ar VU nesaistītajiem ražotājiem un to norīkošana un cenu izkropļojumi.

               3.4.1.3.   Ieguvums

                     (76)

                     Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījuma 76.–78. punktā un 20. pielikumā iesniedza ieguvuma aprēķinu saskaņā ar šo subsīdiju pasākumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, izmantojot to pašu metodiku, kura tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, un starptautisku standartu, kurš sastāv no aptuveni tādām pašām valstīm kā sākotnējā izmeklēšanā. Gan AVT, gan KVT cenu starpība starp Ķīnas vidējām iekšzemes cenām un standarta cenu pārsniedza 25 %.

                     (77)

                     Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata tā varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Tomēr pieprasījumos ietvertā informācija liecina, ka subsīdijas apjomi joprojām ir līdzīgi sākotnējā izmeklēšanā konstatētajiem līmeņiem.

               3.4.1.4.   Specifiskums

                     (78)

                     Attiecīgais subsīdijas pasākums joprojām ir specifisks pamatregulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā nozaru ierobežotu skaitu, kuras ražošanā izmanto AVT un KVT.

               3.4.1.5.   Secinājums

                     (79)

                     Attiecīgi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka KVT un AVT nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās kā kompensējama subsīdija.

               3.4.2.   Zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo

         3.4.2.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

                     (80)

                     Sākotnējā izmeklēšanā (34) Komisija konstatēja, ka ĶV nodrošinātās zemes izmantošanas tiesības uzskatāmas par subsīdiju pasākumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā kā Ķīnā nav funkcionējoša zemes tirgus, ĶV nodrošina zemes izmantošanas tiesības par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo, tādējādi sniedzot ieguvumu saņēmējuzņēmumiem. Ārējā standarta izmantošana parādīja, ka summa, ko OTI ražotāji samaksājuši par zemes izmantošanas tiesībām, ir daudz mazāka par parasto tirgus likmi.

                     (81)

                     Komisija arī konstatēja, ka subsīdija ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta nozīmē tāpēc, ka rūpniecības zeme saskaņā ar tiesību aktiem ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ievēro valsts noteikto rūpniecības politiku. Turklāt tikai uz dažiem darījumiem attiecās piedāvājumu konkursa procedūra, cenas bieži vien noteica iestādes un valdības prakse šajā jomā ir neskaidra un nepārredzama.

                     (82)

                     Izmantojot zemes cenu standartu Taivānā, sākotnējā izmeklēšanā subsīdijas likme attiecībā uz šo pasākumu izlasē iekļautajiem OTI ražotājiem eksportētājiem tika noteikta no 0,34 % līdz 1,12 %, savukārt uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, likme tika noteikta 1,36 % apmērā.

               3.4.2.2.   Subsīdiju programmas turpināšana

                     (83)

                     Pieprasījumā un atbilstošajos pielikumos (35) pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka Ķīnas OTI ražotāji turpināja saņemt ieguvumu no zemes izmantošanas tiesībām par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo.

                     (84)

                     Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka tiesību akti, kas reglamentē šo jautājumu, kopš sākotnējās izmeklēšanas nav grozīti. Privātīpašuma tiesības uz zemi Ķīnā ir aizliegtas. Zemes pārvaldības likumā un jo īpaši tā 2. pantā joprojām paredzēts, ka visa zeme Ķīnā pilnībā pieder ĶV, jo tā kolektīvi pieder Ķīnai. Īpašuma likumā (45.–48. pantā) paredzēts, ka zeme Ķīnā ir vai nu “kolektīvi piederoša”, vai “valstij piederoša”. Zemi nedrīkst pārdot, bet zemes izmantošanas tiesības var piešķirt publiskā piedāvājumu konkursā, kotēšanā vai izsolē.

                     (85)

                     ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka OTI nozare pārstāja saņemt ieguvumu no zemes izmantošanas tiesību nodrošināšanas par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo.

                     (86)

                     Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp secinājumiem ziņojumā par Ķīnu (36) saistībā ar šo jautājumu un jaunākajiem konstatējumiem izmeklēšanās par riepām un e-velosipēdiem (37), Komisija secināja, ka par zemes izmantošanu maksātās likmes turpināja subsidēt, jo ĶV noteiktā sistēma neatbilst tirgus principiem.

               3.4.2.3.   Ieguvums

                     (87)

                     Ņemot vērā to, ka Ķīnā nav zemes tirgus, saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu ir jāizmanto ārējs standarts, lai noteiktu atbilstošu tirgus cenu un aprēķinātu subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Iepriekš minētās zemes cenas Taivānā, ko šādos aprēķinos parasti izmanto kā standartu, tika atjauninātas un koriģētas uz augšu, ņemot vērā konstatējumus jaunākajās kompensācijas izmeklēšanās.

                     (88)

                     Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Tomēr, tā kā standarta cenas Taivānā bija augstākas par sākotnējā izmeklēšanā izmantotajām, ir visnotaļ iespējams, ka subsidēšana turpinājās vismaz tādā pašā līmenī.

               3.4.2.4.   Specifiskums

                     (89)

                     Subsīdija ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta nozīmē. Zemes izmantošanas tiesības tiek piešķirtas tikai ierobežotam uzņēmumu skaitam. Turklāt tērauda nozare, kas ietilpst atbalstāmo kategorijā saskaņā ar Valsts padomes Lēmumu Nr. 40, ir nozaru sarakstā, kuras saņem ieguvumu no zemes izmantošanas tiesībām. Zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana Ķīnā joprojām ir nepārredzama.

               3.4.2.5.   Secinājums

                     (90)

                     Attiecīgi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās kā kompensējama subsīdija.

               3.4.3.   Elektroenerģijas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo

         3.4.3.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

                     (91)

                     Sākotnējā izmeklēšanā (38) Komisija konstatēja, ka NDRC noteica elektroenerģijas cenas, kas piemērojamas dažādās provincēs. Tika konstatēts, ka vietējie cenu biroji darbojas tikai kā izpildinstitūcijas NDRC centrālajā līmenī pieņemto lēmumu izpildei. To apstiprina arī fakts, ka NDRC ir izdevusi paziņojumus, kuros tā nosaka faktiskās cenas katrai provincei. Tad šie paziņojumi tiek oficiāli transponēti vietējos paziņojumos, kurus pieņem vietējie cenu biroji un kurus īsteno vietējā līmenī.

                     (92)

                     Turklāt sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka atšķirīgās elektroenerģijas cenas, kas piemērojamas konkrētām nozarēm un/vai provinču vai vietējā līmenī, nosaka atbilstoši konkrētiem faktoriem, tostarp to rūpniecības politikas mērķu īstenošanai, kurus savos piecgadu plānos un nozaru plānos noteikušas centrālās un vietējās valdības.

                     (93)

                     Papildus Komisija konstatēja, ka viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saņēma ieguvumu no elektroenerģijas cenas, kura ir zemāka par cenu, ko parasti piemēro lieliem rūpnieciskiem lietotājiem. Tika konstatēts, ka konkrētajā teritorijā, kurā atradās minētais eksportētājs, atsevišķu rūpniecisko lietotāju apakškategorijai, tostarp pārskatāmā ražojuma ražotājiem, bija tiesības uz šo pazemināto likmi. Tādējādi uzņēmums saņēma finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē, jo valdība nodrošināja elektroenerģiju ar vietējā valsts elektroapgādes uzņēmuma starpniecību. Tas ir valsts ieguldījums pamatregulas nozīmē tādu preču nodrošināšanas veidā, kas nav daļa no vispārējās infrastruktūras.

                     (94)

                     Tika konstatēts, ka subsīdija ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē. Zemāka elektroenerģijas cena tiek noteikta attiecīgajā NDRC paziņojumā un iekļauta vietējā cenu biroja izdotajā paziņojumā. Tāpēc cenu ir noteikusi centrālā iestāde un tā tiek pārvaldīta vietējā līmenī. Šī zemāka cena attiecās tikai uz dažiem uzņēmumiem atsevišķās izraudzītajās nozarēs. Subsīdija ir arī paredzēta tikai konkrētam reģionam, jo tā ir piemērojama tikai ierobežotā noteiktā ģeogrāfiskā reģionā, kurā atrodas attiecīgais ražotājs eksportētājs.

               3.4.3.2.   Subsīdiju programmas turpināšana

                     (95)

                     Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā norādīja, ka tiesību akti, kas reglamentē šo jautājumu, kopš sākotnējās izmeklēšanas nav grozīti. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka OTI ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir saņēmuši ieguvumu no šīs shēmas (39).

                     (96)

                     ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka OTI nozare pārstāja saņemt ieguvumu no zemes izmantošanas tiesību nodrošināšanas par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo.

                     (97)

                     Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp secinājumiem ziņojumā par Ķīnu (40) un konstatējumiem jaunākajā izmeklēšanā par riepām (41), Komisija secināja, ka maksātās elektroenerģijas cenas ir preferenciālas atkarībā no atsevišķiem uzņēmumiem, rūpniecības nozares vai to ģeogrāfiskās atrašanās vietas.

               3.4.3.3.   Ieguvums

                     (98)

                     Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Tomēr subsidēšanas līmenis, domājams, nav samazinājies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu.

               3.4.3.4.   Specifiskums

                     (99)

                     Kā paskaidrots 90. apsvērumā, shēma ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē.

               3.4.3.5.   Secinājums

                     (100)

                     Attiecīgi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka elektroenerģijas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstošo, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās kā kompensējama subsīdija.

               3.5.   Tieša naudas līdzekļu nodošana (42)

         3.5.1.   Preferenciāli aizdevumi un procentu likmes

         3.5.1.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

                     (101)

                     Sākotnējā izmeklēšanā (43) Komisija konstatēja, ka valstij piederošas bankas bija valsts iestādes, jo tās veica valdības funkcijas un, to darot, tās īstenoja valdības pilnvaras. Turklāt tika secināts, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā piecas lielākās valstij piederošas komercbankas veidoja vairāk nekā pusi banku sektora Ķīnā.

                     (102)

                     No bankām, kas piešķīra aizdevumus ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, lielākā daļa bija valstij piederošas bankas. Pieejamā informācija liecina, ka vismaz 14 no 17 paziņotajām bankām, tostarp Ķīnas lielākās komercbankas, piemēram, Bank of China, China Construction Bank un Industrial and Commercial Bank of China, pieder valstij. Turklāt tika arī konstatēts, ka šīs valstij piederošas komercbankas ieņēma dominējošo stāvokli tirgū un kā valsts iestādes piedāvāja izsniegt aizdevumus ar procentu likmēm, kas ir zemākas par procentu likmēm tirgū. Attiecīgi tika secināts, ka ĶV īstenoja politiku, saskaņā ar kuru OTI nozarei tika nodrošināti preferenciāli aizdevumi.

                     (103)

                     Cita starpā pamatojoties uz 34. un 38. pantu Komercbanku likumā un 24. un 25. pantu Rīkojumā Nr. 35 “Dzelzs un tērauda nozares attīstības politika”, Komisija arī secināja, ka ĶV pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē uzticēja privātajām komercbankām Ķīnā funkcijas un norīkoja tās piešķirt preferenciālus aizdevumus OTI ražotājiem.

                     (104)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka: OTI ražotājiem tika nodrošināts finansiāls ieguldījums tiešas valdības naudas līdzekļu nodošanas veidā pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, valdība pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē uzticēja privātajām bankām funkcijas un norīkoja tās piešķirt finansiālus ieguldījumus tiem pašiem ražotājiem.

                     (105)

                     Tika konstatēts, ka tiek piešķirts ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta un 6. panta b) punkta nozīmē, ciktāl valdības aizdevumi tika piešķirti ar labvēlīgākiem nosacījumiem nekā tie, ko saņēmējs varētu faktiski iegūt tirgū. Tā kā ir konstatēts, ka nevalstiskie aizdevumi Ķīnā nenodrošina atbilstošu tirgus standartu (privātbankas, kam ĶV uztic funkcijas un norīko tās), šāds standarts tika noteikts, pamatojoties uz Ķīnas Tautas bankas standarta aizdevumu likmi. Šī likme tika koriģēta, lai atspoguļotu parasto tirgus risku, pieskaitot atbilstošu prēmiju, kas sagaidāma darījumos ar obligācijām, kuras emitējuši uzņēmumi ar “neinvestēšanas kategorijas” obligāciju reitingu (ar likmi “BB”).

                     (106)

                     Sākotnējā izmeklēšanā (44) tika konstatēts, ka šī subsīdiju programma ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tērauda nozare ietilpa atbalstāmo kategorijā saskaņā ar Lēmumu Nr. 40, un aizdevumi tika nodrošināti tikai tiem tērauda ražošanas uzņēmumiem, kas bija pilnībā ievērojuši dzelzs un tērauda nozares attīstības politiku (Rīkojumu Nr. 35).

                     (107)

                     Turklāt tika konstatēts, ka programma ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo konkrēti valdības plāni un dokumenti mudināja un uzdeva sniegt finansiālu atbalstu tērauda nozarei arī konkrētos Ķīnas ģeogrāfiskajos reģionos.

                     (108)

                     Subsīdijas likme, ko sākotnējā izmeklēšanā noteica izlasē iekļautajiem OTI ražotājiem eksportētājiem, svārstījās no 0,25 % līdz 0,89 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 0,97 % līmenī.

               3.5.1.2.   Subsīdiju programmas turpināšana

                     (109)

                     Pieprasījumā un atbilstošajos pielikumos (45) pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka Ķīnas OTI ražotāji turpināja saņemt ieguvumu no preferenciāliem Ķīnas iekšzemes banku piešķirtajiem aizdevumiem un procentu likmēm, kas ir zemākas par procentu likmēm tirgū.

                     (110)

                     Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka valstij piederošas bankas turpina būt valsts iestādes saskaņā ar Apelācijas institūcijas ziņojumu (sk. 52. apsvērumu).

                                 i)

                                 Banku nozari turpināja kontrolēt ĶV – pieprasījuma iesniedzējs to pamatoja ar jaunākajiem Ķīnas Tautas bankas paziņojumiem (46) un Ķīnas Banku regulējuma komisijas jaunākajiem noteikumiem un pamatnostādnēm, kas vēl vairāk palielināja šādu kontroli (47). Turklāt pieprasījumā bija norādīts, ka ASV Tirdzniecības ministrijas 2017. gada oktobra pārskatā par Ķīnas tirgus ekonomikas statusu tika secināts, ka pastāv izkropļojumi, kas ietekmē Ķīnas banku sistēmu (48).

                                 ii)

                                 Banku nozare īstenoja ĶV izvirzītos makroekonomiskos mērķus, un pieprasījuma iesniedzējs to pamatoja, norādot, ka saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem par komercbankām (49) tā ir juridiska prasība banku nozarei ievērot valsts stratēģiskos mērķus, kuri izvirzīti dažādās saistošās pamatnostādnēs un ieteikumos. Pieprasījumā bija norādīts, ka šādi konstatējumi tikuši izdarīti sākotnējā izmeklēšanā un tie joprojām ir spēkā, ko apstiprina 13. piecgades plāns tērauda nozarei, jaunākie Ķīnas Tautas bankas paziņojumi (Ķīnas monetārās politikas ziņojumi) un Savienības nesen veiktās antisubsidēšanas izmeklēšanas.

                     (111)

                     Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka valstij piederošās bankas ir plaši pārstāvētas Ķīnas banku nozarē un tām ir dominējošais stāvoklis tajā. Pieprasījumā 93. punktā uzskaitītas lielākās valstij piederošas bankas un politikas bankas, kas veido instrumentu, ar ko valsts iejaucas ekonomikā.

                     (112)

                     Visbeidzot, ņemot vērā pieprasījuma 110. apsvēruma ii) punktu, pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka ĶV pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē joprojām uztic privātbankām funkcijas un norīko tās nodrošināt subsidētus aizdevumus. Tāpēc Komisijas konstatējumi šajā sakarā sākotnējā izmeklēšanā joprojām ir spēkā. Turklāt HRFP izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka paziņojums Several Opinions on Resolving Overcapacity, kas attiecas uz tērauda nozari, ir adresēts visām politikas bankām, lielām bankām, bankām, kuras ir akciju sabiedrības, pasta noguldījumu bankām, ārvalstu investīciju bankām, finanšu aktīvu pārvaldīšanas sabiedrībām un citām finanšu iestādēm, kuras pārrauga Ķīnas Banku regulējuma komisija (“CBRC”) (50).

                     (113)

                     Tā kā ĶV nesadarbojās, netika sniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus attiecībā uz Ķīnas banku sistēmas pašreizējo stāvokli.

                     (114)

                     Turklāt ziņojumā par Ķīnu (51) un jaunākajos konstatējumos izmeklēšanās par riepām un e-velosipēdiem (52) tika apstiprināti problemātiskie jautājumi šīs subsidēšanas programmas izveidē un tās turpināšanā, proti, valstij piederošas bankas darbojas kā valsts iestādes, tām ir dominējošais stāvoklis banku nozarē, privātbankām tiek uzticētas funkcijas un tās tiek norīkotas.

               3.5.1.3.   Ieguvums

                     (115)

                     Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījuma 32. pielikumā un 21. decembra iesniegumā uzskaitīja Ķīnas OTI ražotājus, kas, pamatojoties uz to gada pārskatiem, saņem vai ir saņēmuši ieguvumu no minētās programmas.

                     (116)

                     Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Tomēr nekas neliecina, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis ir samazinājies.

               3.5.1.4.   Specifiskums

                     (117)

                     Attiecīgā subsīdiju programma joprojām bija specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka juridiskā situācija, kas aprakstīta 106. apsvērumā, nav mainījusies, un ņemot vērā jauno 13. piecgades plānu tērauda nozarei, kurā tērauda nozare apstiprināta kā atbalstāma nozare.

               3.5.1.5.   Secinājums

                     (118)

                     Attiecīgi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka preferenciālo aizdevumu nodrošināšana pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās kā kompensējama subsīdija.

               3.5.2.   Parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumi

         3.5.2.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

                     (119)

                     Sākotnējā izmeklēšanā Komisija secināja (53), ka vairāki tērauda ražotāji, tostarp OTI ražotāji, bija iesaistīti parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumos – par parādsaistībām kopsummā 62,5 mljrd. RMB apmērā. Sākotnējā izmeklēšanā tika apgalvots, ka valstij piederošo tērauda ražotāju nedzēstās parādsaistības valstij piederošām bankām tika dzēstas apmaiņā pret pašu kapitālu, iesaistot četras Ķīnas aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības ar nosacījumiem, kas nav tirgus nosacījumi. Sūdzībā bija arī apgalvots, ka aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības tika izveidotas tieši tādēļ, lai izmantotu lielo ienākumus nenesošo aizdevumu apjomu galvenajās rūpniecības nozarēs, tostarp tērauda nozarē, un pārstrukturētu VU parādus, tostarp ar parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumiem.

                     (120)

                     Ņemot vērā, ka ĶV par šo programmu informāciju nesniedza, sākotnējā izmeklēšanā gūtos konstatējumus par šo programmu balstīja pieprasījumā ietvertajā informācijā.

                     (121)

                     Tika konstatēts, ka parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumi ir finansiāls ieguldījums pašu kapitāla ieguldījumu un/vai aizdevumu veidā pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē vai neiekasētu ieņēmumu veidā, kas izriet no dzēstām vai neatmaksātām parādsaistībām, 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība sniedza šo finansiālo ieguldījumu, izmantojot valsts iestādes, kas ir iesaistītas šajos darījumos, t. i., četras aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības un vairākas valstij piederošas bankas. Tā kā ĶV sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās, Komisija secināja – lietas materiālos esošie pierādījumi pietiekami parāda, ka aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības ir valsts iestādes, jo ĶV tās izveidoja tieši tādēļ, lai atbrīvotos no lieliem ienākumus nenesošiem aizdevumiem galvenajās rūpniecības nozarēs, tostarp tērauda nozarē, un pārstrukturētu VU parādsaistības. Tāpēc tika uzskatīts, ka aktīvu pārvaldīšanas sabiedrību rīcība atbilda valdības pilnvaru īstenošanai.

                     (122)

                     Turklāt tika sniegti pierādījumi tam, ka uz parādsaistību liela mēroga dzēšanu neattiecās parastie komerciālie apsvērumi, jo ĶV neveica novērtējumu par to, vai parasts privāts ieguldītājs būtu veicis šos parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus, sagaidot, ka laika gaitā tiks gūta samērīga peļņas norma. Sūdzībā turpretim bija apgalvots, ka tā vietā ĶV dzēsa lielas parādsaistību summas apmaiņā pret pašu kapitālu, lai samazinātu tērauda ražotāju saistību un aktīvu attiecību un tādējādi palielinātu to konkurētspēju, nemaz nerunājot par komerciāliem apsvērumiem, ko ņemtu vērā privāts ieguldītājs. Tāpēc Komisija, rūpīgi izanalizējusi pieprasījumā ietverto informāciju un ņemot vērā, ka lietas materiālos nav citas informācijas, secināja, ka pasākumi nodrošināja ieguvumu pamatregulas 6. panta a) punkta nozīmē.

                     (123)

                     Šī subsīdija tika atzīta par specifisku pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē, jo šā finansējuma piešķiršana bija paredzēta tikai atlasītām struktūrām, bija diskrecionāra, kā arī nepastāvēja objektīvi kritēriji.

               3.5.2.2.   Subsīdiju programmas turpināšana

                     (124)

                     Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 115.–125. punktā un 25., 33. un 58. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka šī programma joprojām bija spēkā, bet tās izmantošana ir mainījusies, jo tagad to galvenokārt izmanto, lai samazinātu parādsaistības uzņēmumos ar lielām parādsaistībām.

                     (125)

                     Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza divus ĶV 2016. gadā izdotos dokumentus, kas attiecas uz šo jautājumu, proti, atzinumus Opinions on Actively and Steadily Reducing Corporate Leverage un Guiding Opinions on the Market-based Conversion of Bank (54).

                     (126)

                     Saskaņā ar šiem dokumentiem uzņēmumiem ar lielām parādsaistībām ir jāatrod iekšzemes komercbanka, kas piekrīt piedalīties programmā. Bankas ar ārvalstu kapitālu nav kvalificētas dalībai šajā programmā. Iesaistītā banka izveido atsevišķu mijmaiņas fondu, ko veido uzņēmuma parādsaistības. Pēc tam minētās parādsaistības pārvērš pašu kapitālā, un pārējie ieguldītāji tiek aicināti piedalīties un iegādāties pašu kapitālu. Valstij piederošas bankas, tostarp China Construction Bank ir šīs programmas aktīvākie dalībnieki.

                     (127)

                     Šādi darījumi nav balstīti tirgus nosacījumos. Minētās lielās parādsaistības iegādājas bez diskonta, kas būtu neracionāli uz tirgu orientēta ieguldītāja gadījumā. Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācijas (“CISA”) informācija liecina, ka lielākā daļa no nesenajiem parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumiem notika kā Minggu Shizhai, proti, vārdos piedāvātas akcijas, realitātē – parādsaistības (55). Tas nozīmē, ka mijmaiņas fondi faktiski var būt ieguvuši esošos aizdevumus, ko tur bankas, un tos aizstājuši ar jauniem aizdevumiem ar ilgāku termiņu.

                     (128)

                     Bankas acīmredzami nerīkojās racionāli un neņēma vērā uzņēmuma finanšu stāvokli, kā arī neveica riska novērtējumu – privāts ieguldītājs parastos tirgus apstākļos to būtu darījis. China Construction Bank atzina, ka iekšzemes banku pašu komerciālās intereses ir pakārtotas valsts ekonomikas stratēģijai, kad tiek veikti parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumi (56).

                     (129)

                     Pieprasījumā bija sniegti pierādījumi tam, ka vismaz divi OTI ražotāji 2016. gada beigās parakstīja parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumu līgumus ar China Construction Bank par summām, kas pārsniedz 20 mljrd. RMB katram, un vismaz četri citi OTI ražotāji saņēma ieguvumu no šīs shēmas, lai gan to gadījumos līgumu precīzās summas nebija zināmas. Saskaņā ar ThinkDesk sagatavoto ziņojumu vismaz trīs uzņēmumu, kuri saņēmuši ieguvumu no minētajiem parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumiem, finanšu stāvoklis bija ļoti slikts, kad notika mijmaiņas darījums.

                     (130)

                     Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, secināja, ka OTI ražotāju parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumi nebija balstīti uz tirgus apstākļiem.

                     (131)

                     Tāpēc Komisija konstatēja, ka parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumi ir finansiāls ieguldījums pašu kapitāla ieguldījumu un/vai aizdevumu veidā pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē vai neiekasētu valdības ieņēmumu veidā, kas izriet no dzēstām vai neatmaksātām parādsaistībām, 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Programma nodrošināja ieguvumu saņēmējuzņēmumiem.

               3.5.2.3.   Ieguvums

                     (132)

                     Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus.

               3.5.2.4.   Specifiskums

                     (133)

                     Subsīdija bija specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka nebija objektīvu kritēriju subsīdiju nodrošināšanai un nebija skaidrs, ar kādiem nosacījumiem OTI ražotāji var vai nevar tikt iesaistīti šajā programmā. Parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumi arī bija specifiski pamatregulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā valsts iestāžu lielo rīcības brīvību subsīdiju piešķiršanā un to, ka tikai dažas konkrētas nozares saņēmušas ieguvumu no subsīdijām, piemēram, tās, kurās ir jaudas pārpalikuma problēmas.

               3.5.2.5.   Secinājums

                     (134)

                     Attiecīgi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumi kā kompensējamas subsīdijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja nodrošināt kā finansiālu palīdzību, lai samazinātu uzņēmumu ar lielām parādsaistībām parādus.

               3.5.3.   Dotācijas un ad hoc subsīdijas

         3.5.3.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

                     (135)

                     Sākotnējā izmeklēšanā (57) Komisija secināja, ka vairāki tērauda ražotāji, tostarp OTI ražotāji, saņēma dotācijas saskaņā ar četrām shēmām: Pasaulē vadošo Ķīnas zīmolu programmu, Slaveno zīmolu programmu, Valsts pamattehnoloģiju projektu fondu un antidempinga juridisko pakalpojumu maksas atlaižu programmām. Turklāt tika konstatēts, ka vairākas dotācijas tika piešķirtas OTI ražotājiem saskaņā ar reģionālajām programmām (tostarp Liaoninas, Dzjansu un Hebei provincēs).

                     (136)

                     Ņemot vērā, ka ĶV par šīm programmām informāciju nesniedza, sākotnējā izmeklēšanā konstatējumi par tām tika balstīti informācijā, kas ietverta pieprasījumā, ASV iestāžu konstatējumos citās antisubsidēšanas izmeklēšanās (58) un Komisijas pašas konstatējumos izmeklēšanā par krītoto papīru (59).

                     (137)

                     Sākotnējā izmeklēšanā izdarīja pārliecinošu secinājumu par to, ka pastāv vairākas ad hoc subsīdijas, kuras piešķir konkrētiem OTI ražotājiem, kuri uzskaitīti pieprasījumā, pamatojoties uz attiecīgo uzņēmumu revidēto pārskatu analīzi. Šīs subsīdijas bija vai nu dotācijas, vai arī citi nodokļa atbrīvojumi vai samazinājumi, ko piešķīra, lai finansētu konkrētus projektus vai aktīvus. Saskaņā ar pieprasījumu tās tika piešķirtas saistībā ar vispārējo stratēģisko tērauda rūpniecības modernizācijas politiku.

                     (138)

                     Tika konstatēts, ka šīs dotācijas un citas ad hoc subsīdijas ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē tiešas naudas līdzekļu nodošanas veidā attiecībā uz dotācijām un līdzīgām resursu nodošanas darbībām. Turklāt tās bija subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē tādu ieņēmumu veidā, no kuriem valdība atteikusies, attiecībā uz dažādajiem citos gadījumos maksājamu nodokļu un/vai maksājumu atbrīvojumiem vai samazinājumiem centrālā, provinču vai pašvaldību līmenī.

                     (139)

                     Turklāt tika konstatēts, ka tās ir specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo programmas ir pieejamas tika konkrētiem uzņēmumiem, vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka acīmredzami nav piešķīrējas iestādes noteiktu objektīvu kritēriju un nosacījumu attiecībā uz šo programmu piemērošanu.

                     (140)

                     Dažas no šīm subsīdijām tika atzītas par specifiskām pamatregulas 4. panta 3. punkta nozīmē, jo tās ir pieejamas tikai konkrētiem uzņēmumiem, kas atrodas izraudzītos ģeogrāfiskos reģionos konkrētā provincē, vai saskaņā ar 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu, jo tika konstatēts, ka ieguvums ir atkarīgs no eksporta rezultātiem (piemēram, “slaveno zīmolu” ražojumu eksporta gadījumā).

               3.5.3.2.   Subsīdiju programmu turpināšana

                     (141)

                     Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 191.–198. punktā un 32. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka daudzi Ķīnas tērauda ražotāji, tostarp vismaz deviņi lielākie OTI ražotāji, turpina saņemt ieguvumu no dotāciju programmām, lai gan galvenās izmantotās shēmas atšķiras no sākotnējā izmeklēšanā konstatētajām shēmām.

                     (142)

                     Pieprasījumā sniegtie pierādījumi galvenokārt attiecas uz energotaupības shēmām un tehnoloģiskās modernizācijas vai pārveides sistēmām, un tie ir balstīti HRFP izmeklēšanas konstatējumos (60).

                     (143)

                     Saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 207.–217. punktu un 32. un 35. pielikumu pieprasījuma iesniedzējs arī sniedza pierādījumus par vairākām ad hoc subsīdijām, kas piešķirtas konkrētiem OTI ražotājiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (vai pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, bet ņemot vērā dotācijas iezīmes ieguvumu no subsīdijas varētu attiecināt uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu). Pierādījumi šajā sakarā ir balstīti attiecīgo OTI ražotāju gada pārskatos.

                     (144)

                     Pieprasījuma iesniedzējs 2018. gada 21. decembra iesniegumā sniedza ad hoc subsīdiju sīkāku sarakstu par katru OTI ražotāju, iekļaujot atsauces uz konkrētām pozīcijām attiecīgo uzņēmumu revidētajos gada pārskatos.

                     (145)

                     Attiecīgās subsīdijas būtībā bija dotācijas, kas attiecās uz aktīviem vai ienākumiem.

                     (146)

                     Subsīdijas, kas attiecas uz aktīviem, ieskaita atlikto ienākumu kontā. Tās iegrāmato tekošajā ienākumu deklarācijā/tekošajā peļņas vai zaudējumu aprēķinā (P/Z aprēķins) kā “ienākumus, kas nav saimnieciskās darbības ienākumi”, attiecīgā aktīva paredzamās ekspluatācijas laikā, sadalot tās vairākos gada maksājumos, vai atskaita no aktīva uzskaites vērtības un iegrāmato ienākumu deklarācijā, samazinot nolietojuma izmaksas.

                     (147)

                     Subsīdijas, kas attiecas uz ienākumiem un ko izmanto nākotnes izdevumu vai zaudējumu kompensācijai, tiek atzītas par atliktajiem ienākumiem, un tās tiek iekļautas tekošajā P/Z aprēķinā, savukārt tās subsīdijas, kuras izmanto saistīto izdevumu vai radušos zaudējumu kompensācijai, tiek tieši iekļautas tekošajā P/Z aprēķinā.

                     (148)

                     Subsīdijas, kas piešķirtas, lai kompensētu pagātnes izdevumus vai zaudējumus, tiek atzītas ienākumu deklarācijā periodā, kurā subsīdija saņemta. Pozitīvo bilanci starp kompensācijas maksājumiem un kompensācijas summu, kas pārnesta uz atliktajiem ienākumiem, būtu jāuzskata par kapitāla rezervi.

                     (149)

                     Lielākā daļa dotāciju tika piešķirtas, lai finansētu konkrētus projektus vai aktīvus, atbalstītu energotaupību vai vides aizsardzību un modernizētu tērauda rūpnīcas.

                     (150)

                     Saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 166.–175. punktu un 25., 34., 35. un 44. pielikumu pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka ĶV un citas vietējās iestādes, risinot jaudas pārpalikuma jautājumu tērauda nozarē, ir piešķīrušas subsīdijas, lai kompensētu uzņēmumiem ražošanas jaudas samazinājumu vai stimulētu šo samazinājumu. Pieprasījuma pamatā bija vairāki Ķīnas iestāžu nesen izdoti dokumenti par šo jautājumu un starptautiskie pētījumi (61). Sākotnējā izmeklēšanā šīs subsīdijas netika kompensētas.

                     (151)

                     Pieprasījuma iesniedzējs norādīja uz vairākiem konkrētiem dokumentiem, kas izdoti 2016. gadā un veido pamatu valsts intervencei, kas vērsta uz jaudas samazināšanu tērauda nozarē:

                                 —

                                 2016. gada februārī ĶV publicēja atzinumu Opinions on Resolving Overcapacity in the Steel Industry, Escape from Distress and Realize Development. Šajā dokumentā ietverts plāns, kura mērķis ir palielināt finansiālo atbalstu tērauda ražošanas uzņēmumiem, kuri samazina ražošanas jaudu.

                                 —

                                 2016. gada aprīlī Ķīnas Tautas banka un regulējuma komisijas, kuru pārziņā ir banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozaru uzraudzība, kopīgi izdeva dokumentu Opinions on supporting the steel and coal industries to resolve overcapacity and achieve turnaround in development. Šis dokuments bija adresēts visām finanšu iestādēm, un tajā bija sniegti norādījumi par to, kā īstenot dokumentu Opinions on Resolving Overcapacity in the Steel Industry, Escape from Distress and Realize Development. Šajā dokumentā norādīts, ka bankām ir pienākums sniegt “kreditēšanas atbalstu galvenajiem augstas veiktspējas uzņēmumiem”. Tām ir aizliegts “izsniegt aizdevumus ar nepamatotiem nosacījumiem”. Turklāt Bankām jāveicina jaudas pārpalikuma pārcelšana uz citām valstīm. Tām “jāsniedz finansiālais atbalsts tērauda un ogļu ražošanas nozares uzņēmumiem jaudas pārpalikuma pārcelšanā uz citām valstīm un starptautiskā tirgus iekarošanā” (62).

                                 —

                                 ĶV 2016. gada maijā izdeva dokumentu Measures for the Management of Special Bonuses and Subsidies for the Structural Adjustment of Industrial Enterprises, kurā iekļauta sīka informācija par prēmiju un subsīdiju piešķiršanu 100 mljrd. RMB apmērā.

                     (152)

                     Pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz ziņojumu Report on Overcapacity Reduction in China's steel industry (63), lai parādītu, ka ĶV ir apsolījusi veikt pasākumus, lai risinātu milzīga jaudas pārpalikuma jautājumu tērauda ražošanas nozarē Ķīnā. Lai kompensētu ražošanas jaudas samazinājumu/vai stimulētu šādu samazinājumu, ĶV un vietējās iestādes ir piešķīrušas subsīdijas, lai sniegtu kompensācijas attiecīgajiem uzņēmumiem. Tās bija dažādu veidu subsīdijas (dotācijas un nodokļu samazinājumi), bet lielākā daļa no tām tika piešķirtas dotāciju veidā. Attiecīgajā starptautiskajā pētījumā norādīts, ka subsīdijas, kas šim nolūkam piešķirtas tērauda nozarei, 2016. gadā sasniedza 38,4 mljrd. RMB (aptuveni 5,2 mljrd. EUR).

                     (153)

                     Pieprasījuma iesniedzējs, pamatojoties uz konkrētu uzņēmumu gada pārskatu analīzi, iesniedza arī pierādījumus tam, ka vismaz seši OTI ražotāji no 2014. līdz 2016. gadam saņēma finansiālu atbalstu jaudas pārpalikuma samazinājuma kompensācijai vai šā samazinājuma stimulācijai, un šā finansiālā atbalsta ieguvumi var turpināties pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un pēc tam.

                     (154)

                     Pieprasījuma iesniedzēja sniegtie pierādījumi atbilst secinājumam ziņojumā par Ķīnu (64), kurā atsaucas uz 13. piecgades plānu tērauda nozarei, un tajā skaidri norādīts, ka būtu jāizmanto īpaši subsīdiju fondi un citi stimuli, lai mudinātu reģionus, kuros ir liela ražošanas jauda, aktīvi to samazināt. Lai efektīvi tiktu galā ar jaudas samazinājuma sekām, plānā ir izklāstīti veidi, kā samazināt ietekmi uz nozari – īpaši atlaisto darbinieku pārcelšana, subsīdiju izmantošana programmām, kas vērstas uz nozares un uzņēmumu strukturālo pielāgošanu, un subsīdiju piešķiršana vietējā līmenī. Tas turklāt tika apstiprināts HRFP izmeklēšanā (65).

                     (155)

                     Tika konstatēts, ka visas dotācijas un citas iepriekš iztirzātās ad hoc subsīdijas ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē tiešas naudas līdzekļu nodošanas veidā attiecībā uz dotācijām un līdzīgām resursu nodošanas darbībām.

                     (156)

                     Tā kā ĶV nesadarbojās, netika sniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus attiecībā uz to, ka OTI ražotāji joprojām saņem ieguvumu no dotācijām neatkarīgi no tā, vai tās ir paredzētas jaudas pārpalikuma samazināšanai, konkrētām programmām vai tiek piešķirtas ad hoc.

               3.5.3.3.   Ieguvums

                     (157)

                     Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Tomēr, pamatojoties uz OTI ražotāju gada pārskatiem, šīs summas nav nenozīmīgas.

               3.5.3.4.   Specifiskums

                     (158)

                     Tika uzskatīts, ka šīs subsīdijas juridiski vai faktiski ir specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. Tā kā ĶV nesadarbojās, uzskata, ka tās ir piešķirtas ierobežotam tērauda ražošanas uzņēmumu skaitam atbalstāmajā tērauda nozarē, un/vai arī ņemot vērā veidu, kā piešķīrējas iestādes ir īstenojušas rīcības brīvību to piešķiršanā.

               3.5.3.5.   Secinājums

                     (159)

                     Attiecīgi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja saņemt dotācijas kā kompensējamas subsīdijas.

               3.5.4.   Eksporta subsīdijas

                     (160)

                     Pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 199.–206. punktā un 35. pielikumā sniedza pierādījumus tam, ka pastāv konkrētas eksporta subsīdiju programmas. Turpmāk Komisija pievērsīs savu analīzi Sinosure eksporta kredītu apdrošināšanai. Sākotnējā izmeklēšanā šī shēma netika kompensēta.

               3.5.4.1.   Juridiskais pamats

                     (161)

                        Sinosure eksporta kredītu apdrošināšanas programmas juridiskais pamats ir šāds:

                                 —

                                    Notice on the Implementation of the Strategy of Promoting Trade through Science and Technology by Utilising Export Credit Insurance (Shang Ji Fa (2004) Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure,

                                 —

                                    Export Directory of Chinese High and New Technology Products of 2006,

                                 —

                                 tā sauktais “plāns 840”, kas iekļauts Valsts Padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā,

                                 —

                                 tā sauktais “plāns 421”, kas iekļauts paziņojumā Notice on the issues to implement special arrangements for financing of insurance on the export of large complete sets of equipment, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija.

               3.5.4.2.   Finansiālais ieguldījums un ieguvums

                     (162)

                     Pamatojoties uz pieejamo informāciju un ņemot vērā ĶV un Sinosure nesadarbošanos, Komisija secināja, ka Sinosure ir valsts iestāde pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē. Konkrētāk, secinājums, ka Sinosure ir uzticētas pilnvaras īstenot valdības funkcijas, ir balstīts pieejamajos faktos par valsts īpašumtiesībām, formālām norādēm par valdības kontroli, kā arī pierādījumos, kas liecina, ka ĶV turpina īstenot nozīmīgu kontroli pār Sinosure darbību.

                     (163)

                     Vairākās izmeklēšanās apstiprināts (konstatējumi par šo jautājumu nesen tika apstiprināti izmeklēšanās par riepām un e-velosipēdiem (66)), ka valdība pilnībā īsteno īpašumtiesības un finanšu kontroli pār uzņēmumu.

                     (164)

                        Sinosure ir par 100 % valstij piederoša apdrošināšanas sabiedrība, ko izveidojusi un atbalsta valsts, lai atbalstītu ĶTR ārējo ekonomisko un tirdzniecības attīstību un sadarbību. Valdībai ir pilnvaras iecelt un atlaist uzņēmuma augstākā līmeņa vadītājus un uzraugus.

                     (165)

                     Uzņēmuma reģistrētā kapitāla izcelsme saskaņā ar valsts finanšu budžetu ir saistīta ar eksporta kredītu apdrošināšanas riska kapitāla fondu. Turklāt, kā konstatēts izmeklēšanā par krītoto papīru (67), valsts 2011. gadā iepludināja uzņēmumā 20 mljrd. RMB.

                     (166)

                     Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka ĶV izveidojusi normatīvu satvaru, kas bija jāievēro vadītājiem un uzraugiem, kurus iecēlusi ĶV un kuri atskaitās ĶV. Tāpēc ĶV paļāvās uz normatīvo satvaru, lai īstenotu būtisku kontroli pār Sinosure darbību.

                     (167)

                     Tā kā ĶV un Sinosure nesadarbojās, Komisija arī nevarēja konstatēt, vai Sinosure īstenoja kādu konkrētu rīcību attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem piešķirto apdrošināšanu, kas ļautu Komisijai noteikt, vai Sinosure rīkojās atbilstoši tirgus principiem.

                     (168)

                     Šajā saistībā Komisija arī nevarēja novērtēt, vai Sinosure iekasētās prēmijas bija pietiekamas, lai segtu prasījumu izmaksas un Sinosure pieskaitāmās izmaksas. Tomēr jāatzīmē, ka nesenā izmeklēšanā par riepām (68), kurā Sinosure daļēji sadarbojās, tika secināts, ka apdrošināšanas prēmijas, ko maksājuši izlasē iekļautie uzņēmumi, bijušas daudz zemākas par minimālo maksu, kas būtu nepieciešama uzņēmuma darbības izmaksu segšanai. Iepriekš minētajā izmeklēšanā, kā arī turpmākajā izmeklēšanā par e-velosipēdiem, ieguvums no šīs subsīdiju shēmas tika aprēķināts, pamatojoties uz ārējo standartu, t. i., prēmiju likmēm, ko Amerikas Savienoto Valstu Eksporta un importa banka piemēroja nefinanšu iestādēm eksportam uz ESAO valstīm.

                     (169)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka Sinosure īsteno iepriekšminēto tiesisko regulējumu, veicot valdības funkcijas, un tādējādi darbojas kā valsts iestāde pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē, to lasot saistībā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu. Turklāt nevarēja pierādīt, ka Sinosure rīkojās atbilstoši normāliem tirgus apstākļiem un nesniedza ieguvumus OTI ražotājiem eksportētājiem, proti, ka apdrošināšana tika nodrošināta par likmēm, kas nebija mazākas par minimālo maksu, kura bija nepieciešama Sinosure, lai tā segtu savas pamatdarbības izmaksas.

                     (170)

                     Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā un 2018. gada 21. decembra iesniegumā norādīja, ka daži OTI ražotāji saņēmuši ieguvumu no Sinosure eksporta kredītu apdrošināšanas.

                     (171)

                     Tā kā ĶV nesadarbojās, netika sniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus attiecībā uz OTI ražotājiem, kas saņēmuši ieguvumu no eksporta subsīdijām saskaņā ar šo shēmu.

                     (172)

                     Nesadarbošanās dēļ Komisijai nebija arī pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus.

               3.5.4.3.   Specifiskums

                     (173)

                        Sinosure eksporta kredītu apdrošināšana ir specifiska pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tā ir atkarīga no eksporta rezultātiem.

               3.5.4.4.   Secinājums

                     (174)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka šī subsīdija ir kompensējama.

               3.6.   Nesaņemtie vai neiekasētie valdības ieņēmumi, kas citādi būtu iekasējami

         3.6.1.   Ienākuma nodokļa un citu tiešo nodokļu programmas un politika

         3.6.1.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

                     (175)

                     Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka OTI ražotāji saņem kompensējamās subsīdijas, kas saistītas ar preferenciālu režīmu ienākuma nodokļa un citu tiešo nodokļu programmu un politikas jomā.

                     (176)

                     Attiecībā uz divām konkrētām programmām: Nodokļu politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai un Nodokļu atvieglojumiem centrālajiem un rietumu reģioniem, tā kā ĶV un Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija pietiekams, Komisija balstīja savus konstatējumus attiecībā uz juridisko pamatu, atbilstību, subsīdijas iezīmēm un tās specifiskumu pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem un spēja aprēķināt individuālās subsīdiju likmes izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

                     (177)

                     Attiecībā uz pārējām astoņām programmām un politikas jomām, tā kā ĶV nesadarbojās, Komisija balstīja savus konstatējumus pierādījumos, kas sniegti pieprasījumā, un ASV iestāžu veikto antisubsidēšanas izmeklēšanu rezultātos par apļveidā metinātiem oglekļa kvalitātes tērauda cauruļvadiem (69), konkrētiem tērauda riteņiem (70), stiepļu segumiem (71), konkrētām velkamām zāliena kopšanas ierīcēm (72) un Komisijas pašas veiktās izmeklēšanas rezultātos par krītoto papīru. Jāatzīmē, ka divas no šīm astoņām programmām netika atzītas par kompensējamām.

                     (178)

                     Tika konstatēts, ka ienākuma nodokļa un citu tiešo nodokļu programmas bija subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē valdības nesaņemto ieņēmumu veidā, kas nodrošina ieguvumu saņēmējuzņēmumiem.

                     (179)

                     Tāpat tika konstatēts, ka subsīdiju shēmas ir specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem darbojās piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai tika paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm, kas klasificētas kā atbalstāmas, piemēram, tām, kas ir daļa no OTI nozares. Turklāt tas, ka ĶV nesadarbojās, neļāva Komisijai izdarīt secinājumu par to, vai pastāv objektīvi atbilstības kritēriji konkrētam shēmām, kas tās padarīja par specifiskām pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

               3.6.1.2.   Subsīdiju programmas turpināšana

                     (180)

                     Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 126.–136. punktā un 34. un 35. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka daudzi Ķīnas tērauda ražotāji, tostarp vismaz trīs OTI ražotāji, turpina saņemt ieguvumu no vismaz divām tiešo nodokļu subsīdiju programmām, kuras ir kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, proti, programmas “Preferenciāla nodokļu politika uzņēmumiem, kas ir atbalstāmi kā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi” un programmas “Nodokļu politika pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai”.

                     (181)

                     Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka HRFP izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā par krītoto papīru (73) tika konstatēts, ka abas shēmas ir kompensējamas. Šo abu izmeklēšanu konstatējumi apstiprināja, ka shēmas joprojām tiek izmantotas un joprojām ir balstītas vienā un tajā pašā juridiskajā pamatā, un tādējādi nav izmaiņu secinājumos par atbilstību, shēmu praktisko piemērošanu, ieguvumiem, kas izriet no to izmantošanas, un to specifiskumu.

                     (182)

                     Turklāt jaunākajās antisubsidēšanas izmeklēšanās (izmeklēšanā par riepām un izmeklēšanā par e-velosipēdiem), kuru izmeklēšanas periodi attiecīgi 6 mēnešus vai 9 mēnešus pārklājās ar pašreizējās izmeklēšanas periodu, tika apstiprināts, ka shēmas joprojām tiek izmantotas un to iezīmes nav mainījušās (74).

                     (183)

                     Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 176.–186. punktā un 35. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus tam, ka daži OTI ražotāji saņem ieguvumu no šādiem trim papildu preferenciāliem ienākuma nodokļa režīmiem, kas nav tikuši kompensēti sākotnējā izmeklēšanā: Uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides resursu ražojumiem no sinerģiskas izmantošanas (vismaz viens OTI ražotājs izmanto šo shēmu), Zemes izmantošanas nodokļa atbrīvojums (vismaz divi OTI ražotāji izmanto šo shēmu) un Nodokļa samazinājums dzelzsrūdai (vismaz viens OTI ražotājs izmanto šo shēmu). Šajā sakarā gūtie pierādījumi ir balstīti HRFP izmeklēšanas konstatējumos un attiecīgo uzņēmumu revidētajos pārskatos.

                     (184)

                     Tā kā ĶV nesadarbojās, netika sniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus attiecībā uz to, ka OTI ražotāji joprojām saņem ieguvumu no ienākuma nodokļa un citu tiešo nodokļu programmām un politikas.

                     (185)

                     Attiecīgās shēmas uzskatāmas par subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē valdības nesaņemto ieņēmumu veidā, kas nodrošina ieguvumu saņēmējuzņēmumiem.

               3.6.1.3.   Ieguvums

                     (186)

                     Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus.

               3.6.1.4.   Specifiskums

                     (187)

                     Šīs shēmas ir specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem darbojās piešķīrēja iestāde, piekļuve šīm shēmām tika paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm.

               3.6.1.5.   Secinājums

                     (188)

                     Attiecīgi Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka dažas nodokļu programmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija kompensējamas subsīdijas.

               3.6.2.   Netiešo nodokļu un importa tarifu programmas un politika

         3.6.2.1.   Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

                     (189)

                     Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka OTI ražotāji saņem kompensējamās subsīdijas, kas saistītas ar preferenciālu režīmu netiešo nodokļu un importa tarifu programmu un politikas jomā:

                                 a)

                                 Importa tarifu un PVN atbrīvojumi ārvalstu ieguldījumu uzņēmumiem (“ĀIU”) un konkrētiem iekšzemes uzņēmumiem, kas izmanto importētu aprīkojumu atbalstāmos uzņēmumos; un

                                 b)

                                 PVN atmaksa ĀIU, kas iegādājas iekšzemē izgatavotu aprīkojumu.

                     (190)

                     Turklāt tika kompensēta vēl viena reģionālā shēma un vairākas citas ad hoc nodokļu atlaides, kas saistītas ar netiešajiem nodokļiem.

                     (191)

                     Tā kā ĶV sadarbības līmenis bija nepietiekams un ņemot vērā to, ka izlasē iekļautie uzņēmumi sākotnējā izmeklēšanā ieguvumu no šīm shēmām nav saņēmuši, Komisija balstīja savus konstatējumus attiecībā uz juridisko pamatu, atbilstību, subsīdijas iezīmēm un tās specifiskumu pierādījumos, kas sniegti pieprasījumā, un ASV iestāžu veiktās antisubsidēšanas izmeklēšanas rezultātos par celulozi nesaturošu krītoto papīru (75) un Komisijas pašas veiktās izmeklēšanas rezultātos par krītoto papīru (76).

                     (192)

                     Tika konstatēts, ka netiešo nodokļu un importa tarifu programmas uzskatāmas par subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē valdības nesaņemto ieņēmumu veidā, kas nodrošina ieguvumu saņēmējuzņēmumiem.

                     (193)

                     Tāpat tika konstatēts, ka šīs subsīdiju shēmas ir specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem darbojās piešķīrēja iestāde, piekļuve šīm shēmām tika paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm. Turklāt tas, ka ĶV nesadarbojās, neļāva Komisijai izdarīt secinājumu par to, vai pastāv objektīvi atbilstības kritēriji konkrētam shēmām, kas tās padarīja par specifiskām pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

                     (194)

                     Tika konstatēts, ka otrā shēma, kas minēta 189. apsvērumā, ir specifiska pamatregulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo tā ir atkarīga no iekšzemes preču izmantošanas pretstatā importētām precēm, savukārt reģionālā shēma un ad hoc nodokļu atlaides papildus tika atzītas par specifiskām šīs regulas 4. panta 3. punkta nozīmē, jo to atbilstības tvērums attiecas uz izraudzītiem apgabaliem un pašvaldībām, kas ir subsīdijas piešķīrējas iestādes jurisdikcijā.

               3.6.2.2.   Subsīdiju programmas turpināšana

                     (195)

                     Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 137.–141. punktā pieprasījuma iesniedzējs norāda, ka HRFP izmeklēšanas konstatējumi apstiprina 189. apsvērumā norādītās pirmās shēmas ieguvumu turpināšanos un tās kompensējamību. Tāpat tika apstiprināts, ka shēmas juridiskais pamats nav mainījies, un tādējādi nav izmaiņu secinājumos par atbilstību, shēmas praktisko piemērošanu, ieguvumiem, kas izriet no tās izmantošanas, un tās specifiskumu (77).

                     (196)

                     Turklāt HRFP izmeklēšanā tika secināts, ka vismaz viens OTI ražotājs HRFP izmeklēšanas periodā (2015. gadā) saņēma ieguvumu no šīs shēmas (78). Tā kā attiecīgā programma ir saistīta ar pamatlīdzekļu iegādi, ieguvums no tās būtu jāamortizē aprīkojuma ekspluatācijas laikā (tāpat kā HRFP izmeklēšanā). Tādējādi Komisija secināja, ka attiecīgais uzņēmums pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saņem ieguvumu no šīs subsīdijas.

                     (197)

                     Pieprasījuma 187.–190. punktā pieprasījuma iesniedzējs arī norāda, ka HRFP izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas pats OTI ražotājs ražošanas pārcelšanas rezultātā saņēmis ex post atmaksu par 2006.–2009. gadā samaksāto PVN un ienākuma nodokļiem. HRFP izmeklēšanā attiecīgo subsīdiju uzskatīja par finansiālu ieguldījumu, kas saistīts ar lielapjoma ieguldījumu projektu, un tādējādi uzņēmuma saņemtais ieguvums tika amortizēts tā pamatlīdzekļu ekspluatācijas laikā. Tādējādi var secināt, ka attiecīgais uzņēmums izmeklēšanas periodā joprojām saņēmis ieguvumu no šīs subsīdijas.

                     (198)

                     Tā kā ĶV nesadarbojās, netika sniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus attiecībā uz to, ka OTI ražotāji joprojām saņem ieguvumu no netiešo nodokļu un importa tarifu programmām un politikas.

                     (199)

                     Attiecīgās shēmas uzskatāmas par subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē valdības nesaņemto ieņēmumu veidā, kas nodrošina ieguvumu saņēmējuzņēmumiem.

               3.6.2.3.   Ieguvums

                     (200)

                     Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piešķirto subsīdijas apjomu. Tomēr, lai pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskata par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus.

               3.6.2.4.   Specifiskums

                     (201)

                     Šīs shēmas ir specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo piekļuve tām tika paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm.

               3.6.2.5.   Secinājums

                     (202)

                     Attiecīgi Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka dažas netiešo nodokļu un importa tarifu programmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija kompensējamas subsīdijas.

               3.7.   Vispārīgs secinājums par subsidēšanas turpināšanos

                     (203)

                     Komisija tādējādi secināja, ka OTI ražotāji Ķīnā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja saņemt ieguvumu no kompensējamām subsīdijām.

               3.8.   Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

                     (204)

                     Pēc tam, kad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēta subsidēšana, Komisija pārbaudīja subsidētā importa no attiecīgās valsts turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, citu tirgu pieejamība un Savienības tirgus pievilcīgums.

               3.8.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

                     (205)

                     Ņemot vērā nesadarbošanos, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju.

                     (206)

                     Ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā ievērojami pārsniedza pašreizējos ražošanas apjomus. CISA informācija liecina, ka 2013. gadā ar krāsu pārklāta tērauda ražošanas jauda bija 40 milj. t (79). Ražošanas apjomam sasniedzot 7,5 milj. t, jaudas izmantojums sasniedza tikai aptuveni 20 %. Ķīnas ražotājiem ir pietiekama neizmantotā jauda, kas tiek lēsta 32,5 milj. t apmērā, lai gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgu, kurā patēriņš ir 4,5 milj. t, pārpludinātu ar subsidētiem OTI.

                     (207)

                     Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu OTI eksportēšanai uz Savienību tad, ja pasākumi tiktu atcelti.

               3.8.2.   Citu tirgu pieejamība

                     (208)

                     Tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Ķīnas OTI eksportu ir ieviesti Indijā, Malaizijā, Pakistānā, Turcijā un Vjetnamā. Tāpēc Komisija secina, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, Ķīnas ražotāji eksportētāji, iespējams, novirzītu eksportu uz Savienību.

               3.8.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (209)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena bija par 194–338 EUR/t OTI (jeb par 28–59 %) augstāka nekā Ķīnas eksporta cena CIF līmenī uz pieciem galvenajiem eksporta tirgiem. Tā bija arī par 211–226 EUR/t OTI (jeb 31–33 %) augstāka nekā vidējā Ķīnas eksporta cena CIF līmenī uz visām trešām valstīm (izņemot Savienību). Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksports no Ķīnas uz pieciem svarīgākajiem eksporta tirgiem sasniedza 48 % no Savienības patēriņa.

                     (210)

                     Tādējādi pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu novirzīt ievērojamu OTI eksporta apjomu no trešām valstīm uz Savienības tirgu.

               3.9.   Secinājums par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

                     (211)

                     Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, secina, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka OTI nozares subsidēšana ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās un, visticamāk, turpināsies arī nākotnē.

                     (212)

                     OTI nozares subsidēšana ļāva Ķīnas ražotājiem saglabāt savu ražošanas jaudu līmenī, kas ievērojami pārsniedz iekšzemes pieprasījumu, kaut arī Ķīnā un visā pasaulē tirgi saruka.

                     (213)

                     Tāpēc Komisija konstatēja, ka kompensācijas pasākumu atcelšana varētu izraisīt pārskatāmā ražojuma subsidētā importa būtiska apjoma pārvirzīšanu uz Savienības tirgu. ĶV OTI nozarei joprojām piedāvā dažādas subsīdiju programmas, un Komisija konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā OTI ražošanas nozare saņēmusi ieguvumu no vairākām programmām.

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

                     (214)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā OTI Savienībā ražoja vairāk nekā 20 zināmi ražotāji, daži no tiem bija savstarpēji saistīti. Vairāki no šiem ražotājiem pieder pie tērauda ražošanas grupām.

                     (215)

                     Pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir 4 752 003 tonnas. Savienības ražotāji, kuru ražošanas apjoms veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (216)

                     Izmeklēšanā tika konstatēts, ka daļa Savienības ražošanas nozares izmanto savu produkciju pašu vajadzībām, proti, tā tiek vienkārši nodota (bez rēķina) un/vai piegādāta par transfertcenām viena un tā paša uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros turpmākai lejupējai pārstrādei. Lai gūtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, tika iegūti un analizēti dati par visu ar OTI saistīto darbību.

                     (217)

                     Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā (462. un 463. apsvērums) tika uzskatīts, ka tādi ekonomiskie rādītāji kā ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas un spēja piesaistīt kapitālu ir atkarīgi no darbības kopumā neatkarīgi no tā, vai produkciju ir paredzēts izmantot pašu vajadzībām vai to pārdod brīvajā tirgū. Tomēr pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū, tirgus daļa, izaugsme, eksporta apjoms un cenas ir vērsti uz situāciju, kas dominē brīvajā tirgū (un tādējādi izslēdzot pašu vajadzībām paredzētās darbības). Tādējādi kaitējuma rādītāji tika laboti, ņemot vērā zināmo izmantošanu un pārdošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē, un izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām tika analizētas atsevišķi.

                     (218)

                     Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz i) importa statistiku Taric līmenī, kam izmantota informācija, kas savākta saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu, un ii) pieprasījuma iesniedzēja sniegto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā (ietverot darījumus pašu vajadzībām). Attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem šie pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, veicot pārbaudes apmeklējumus to telpās.

                     (219)

                     Attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

                        1. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Patēriņš Savienībā (t)

                                 3 840 088

                                 3 965 150

                                 4 375 791

                                 4 525 677

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    103

                                    114

                                    118

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (220)

                     Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 18 %.

               4.3.   Imports no Ķīnas Savienībā

                     (221)

                     Komisija noteica importa apjomu un cenas, pamatojoties uz importa statistiku Taric līmenī, kam izmantoja informāciju, kas savākta saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.

               4.3.1.   Apjoms un tirgus daļa

                     (222)

                     Attiecīgajā periodā importam no Ķīnas Savienībā bija šāda dinamika.

                        2. tabula

                                 Imports no Ķīnas

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Importa apjoms (t)

                                 5 619

                                 4 217

                                 2 958

                                 6 338

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    75

                                    53

                                    113

                                 Tirgus daļa (%)

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                    Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (223)

                     Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR bija mazs. Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā nedaudz svārstījās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 0,1 %.

                     (224)

                     Kopš pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas 2012. gada septembrī imports ir saglabājies zemā līmenī. Tiek pieņemts, ka šis zemais līmenis ir spēkā esošo pasākumu rezultāts.

               4.3.2.   Cenas un cenu samazinājums

                     (225)

                     Attiecīgajā periodā importa cenām no Ķīnas Savienībā bija šāda dinamika.

                        3. tabula

                                 Imports no Ķīnas

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vidējā importa cena (EUR/t)

                                 341

                                 747

                                 697

                                 637

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    219

                                    204

                                    187

                                    Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (226)

                     Attiecīgajā periodā importam no Ķīnas cenas palielinājās par 87 %. Var pamatoti pieņemt, ka šī tendence ir vismaz daļēji saistīta ar izejvielu cenu pieaugumu.

                     (227)

                     Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar vidējām importa cenām no Ķīnas. Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc nebija iespējams uzticamā veidā salīdzināt ražojuma veidus, un, lai noteiktu vidējo importa cenu no Ķīnas, tika izmantota importa statistika par pārskatāmo ražojumu kopumā. Šajā termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās nesaistīti importētāji, tāpēc tika izmantotas pieprasījumā iekļautās aplēses pēcimportēšanas izmaksu korekcijas līmeni.

                     (228)

                     Salīdzinājums, kura pamatā ir šāda metodika, liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma importa cenas bija par 27,8 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (ļoti līdzīgs cenu samazinājums tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā).

                     (229)

                     Turklāt, analizējot Ķīnas eksporta cenas uz citiem trešo valstu tirgiem, noskaidrojās, ka Ķīna dažos no saviem galvenajiem eksporta tirgiem pārdod ražojumu par cenām, kas ir tādas pašas vai reizēm pat zemākas nekā cenas Savienībā, un tas apstiprina secinājumu, ka pašreizējais Ķīnas cenu līmenis būtu zemāks par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū.

               4.4.   Imports Savienībā no trešām valstīm

                     (230)

                     4. tabulā parādīta importa no trešām valstīm uz Savienību dinamika attiecīgajā periodā importa apjoma, tirgus daļas un vidējās cenas ziņā.

                        4. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Importa apjoms no Indijas (t)

                                 191 015

                                 136 208

                                 152 511

                                 247 237

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    71

                                    80

                                    129

                                 Tirgus daļa (%)

                                 5,0

                                 3,4

                                 3,5

                                 5,5

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 755

                                 770

                                 680

                                 818

                                 Importa apjoms no Korejas Republikas (t)

                                 155 634

                                 131 959

                                 184 637

                                 222 448

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    85

                                    119

                                    143

                                 Tirgus daļa (%)

                                 4,0

                                 3,3

                                 4,2

                                 4,9

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 899

                                 934

                                 785

                                 925

                                 Importa apjoms no citām trešām valstīm

                                 117 938

                                 113 679

                                 134 352

                                 201 981

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    96

                                    114

                                    171

                                 Tirgus daļa (%)

                                 3,1

                                 2,9

                                 3,1

                                 4,5

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 793

                                 798

                                 714

                                 838

                                    Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (231)

                     Attiecīgajā periodā importa apjoms no trešām valstīm palielinājās, sasniedzot 14,8 % lielu tirgus daļu. Lielākā daļa šā importa bija no Indijas un Korejas, kam sekoja Turcija un Taivāna.

                     (232)

                     Kopumā vidējā cena importam no trešām valstīm bija augstāka nekā vidējās cenas importam no Ķīnas Savienībā. Atkarībā no gada vidējā cena importam no trešām valstīm bija vai nu augstāka, vai zemāka nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienībā.

               4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

                     (233)

                     Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam, pārbaudot subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, pārbaudē tika ietverts visu to ekonomisko faktoru un indeksu novērtējums, kas attiecīgajā periodā attiecās uz ražošanas nozares stāvokli.

                     (234)

                     Makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, izaugsme, kompensācijas starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas sekām) tika novērtēti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, to salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (235)

                     Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu un algu) analīze tika veikta izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju, kas tika pienācīgi pārbaudīta apmeklējumā uz vietas.

                     (236)

                     Tā kā vienu no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nepārstāv pieprasījuma iesniedzējs, saskaņā ar pamatregulas 29. pantu dati, kas ietverti 8.–13. tabulā, ir sniegti diapazonos, lai saglabātu sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti.

               4.5.1.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.5.1.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (237)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika bija šāda.

                        5. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Ražošanas apjoms (t)

                                 4 402 079

                                 4 404 178

                                 4 769 698

                                 4 752 003

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    100

                                    108

                                    108

                                 Ražošanas jauda (t)

                                 5 076 892

                                 5 113 417

                                 5 361 693

                                 5 339 200

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    101

                                    106

                                    105

                                 Jaudas izmantojums (%)

                                 87

                                 86

                                 89

                                 89

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (238)

                     Attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās ražošanas apjoms (+8 %) un ražošanas jauda (+5 %), savukārt jaudas izmantojums palielinājās par 2 %, sasniedzot 89 %.

               4.5.1.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

                     (239)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares veiktās pārdošanas Savienībā (ieskaitot garantētā noieta darījumus) apjoma dinamika bija šāda.

                        6. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Pārdošanas apjoms (t)

                                 3 369 883

                                 3 579 087

                                 3 901 334

                                 3 847 673

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    106

                                    116

                                    114

                                 Tirgus daļa (no patēriņa Savienībā) (%)

                                 87,6

                                 90,2

                                 89,1

                                 84,9

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (240)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %.

                     (241)

                     Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās līdz 84,9 %.

               4.5.1.3.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (242)

                     Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmeņa un ražīguma dinamika bija šāda.

                        7. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Nodarbināto skaits (pilnas slodzes ekvivalents)

                                 5 667

                                 5 685

                                 5 938

                                 6 021

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    100

                                    105

                                    106

                                 Ražīgums (t uz nodarbināto)

                                 777

                                 775

                                 803

                                 789

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    100

                                    103

                                    102

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (243)

                     Savienības ražotāju darbaspēka nodarbinātība un ražīgums, ko mēra kā izlaidi (t) uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā palielinājās. Šie palielinājumi atspoguļo kopējo ražošanas un pārdošanas apjoma pieaugumu.

               4.5.1.4.   Izaugsme

                     (244)

                     Savienības ražošanas nozarei izdevās iegūt no izaugsmes Savienības tirgū, lai gan ražotnes, kuras vairāk ietekmēja zemāks jaudas izmantojums, kurš tika novērots sākotnējās izmeklēšanas laikā, joprojām ir atgūšanās posmā. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare saglabāja ievērojamu tirgus daļu.

               4.5.1.5.   Subsidēšanas apjoms un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas

                     (245)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā subsidēšana turpinājās nozīmīgā līmenī, kā paskaidrots iepriekš 3. iedaļā. Jānorāda, ka Ķīnas ražotāju cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.

                     (246)

                     Tā kā subsidētā importa no Ķīnas apjomi bija daudz mazāki nekā sākotnējā izmeklēšanas periodā, Komisija secināja, ka kompensācijas starpības lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija ievērojami mazāk izteikta nekā sākotnējā izmeklēšanā.

               4.5.2.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.5.2.1.   Krājumi

                     (247)

                     Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika bija šāda.

                        8. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Krājumi (t)

                                 68 500 –71 500

                                 52 000 –55 000

                                 72 000 –75 000

                                 83 000 –86 000

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    77

                                    106

                                    120

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (248)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražotāji palielināja savus krājumus. Tomēr šis rādītājs netiek uzskatīts par ļoti būtisku, lai novērtētu Savienības ražotāju ekonomisko stāvokli. OTI galvenokārt ražo pēc pasūtījuma. Jebkurā gadījumā krājumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja vien aptuveni 2 % no kopējā pārdošanas apjoma.

               4.5.2.2.   Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

                     (249)

                     Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības vidējo pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā un vienības vidējo ražošanas izmaksu dinamika bija šāda.

                        9. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vienības vidējā pārdošanas cena nesaistītām personām (EUR/t)

                                 805–820

                                 760–775

                                 740–755

                                 895–910

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    94

                                    92

                                    111

                                 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                                 800–850

                                 750–800

                                 650–730

                                 850–900

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    100

                                    94

                                    87

                                    106

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (250)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt savas pārdošanas cenas par 11 %. Pēc cenu samazinājumiem no 2014. līdz 2015. gadam un pēc tam no 2015. līdz 2016. gadam cenas no 2016. līdz 2017. gadam atkal pieauga. Gan samazinājumi, gan pieaugums ir cieši saistīti ar izejmateriālu cenu izmaiņām.

               4.5.2.3.   Rentabilitāte un naudas plūsma

            10. tabula

                     2014

                     2015

                     2016

                     PIP

                     Rentabilitāte (%)

                     – 1,5–0

                     – 0,5–1

                     2,5–4

                     3,5–5

                        Indekss (2014. g. = 100)

                        – 100

                        101

                        413

                        506

                        Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (251)

                     Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību.

                     (252)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare vairs necieta zaudējumus. Rentabilitātes uzlabošanās nepārprotami bija saistīta ar to, ka pēc tam, kad tika noteikti sākotnējie pasākumi, Savienības ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas un ražošanas apjomu, kā arī pārdošanas cenas. Tomēr rentabilitāte saglabājās zem mērķa peļņas, kas sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīta par veselīgu un ilgtspējīgu (t. i., 6,7 %).

                        11. tabula

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Naudas plūsma (EUR)

                                 – 18 000 000 –(– 15 000 000 )

                                 28 000 000 –31 000 000

                                 30 000 000 –34 000 000

                                 34 000 000 –37 000 000

                                    Indekss (2014. g. = 100)

                                    – 100

                                    273

                                    295

                                    311

                                    Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (253)

                     Attiecīgajā periodā naudas plūsmas dinamika galvenokārt atspoguļo Savienības ražošanas nozares vispārējās rentabilitātes dinamiku.

               4.5.2.4.   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

            12. tabula

                     2014

                     2015

                     2016

                     PIP

                     Ieguldījumi (EUR)

                     12 000 000 –17 000 000

                     20 000 000 –25 000 000

                     27 000 000 –32 000 000

                     25 000 000 –30 000 000

                        Indekss (2014. g. = 100)

                        100

                        159

                        200

                        180

                     Ienākums no ieguldījumiem (neto aktīvi) (%)

                     – 2,2

                     0,0

                     7,0

                     11,0

                        Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (254)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare, kas ir ļoti kapitālietilpīga, veica regulārus ieguldījumus esošo ražošanas iekārtu optimizācijā un uzlabošanā. Turklāt tika veikti ievērojami ieguldījumi, lai nodrošinātu atbilstību juridiskajām prasībām attiecībā uz vides aizsardzību un lielāku drošību. Atkarībā no uzņēmuma ieguldījumu mērķis bija izmaksu samazināšana, energoefektivitātes optimizācija un/vai arī to iekārtu modernizēšana, kuras negatīvi ietekmēja zemāks jaudas izmantojums, kurš tika novērots sākotnējā izmeklēšanas periodā.

                     (255)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Ienākuma no ieguldījumiem tendence attiecīgajā periodā cieši sekoja rentabilitātes tendencei.

                     (256)

                     Kopš pasākumu noteikšanas spēja piesaistīt kapitālu ir uzlabojusies.

               4.5.2.5.   Algas

            13. tabula

                     2014

                     2015

                     2016

                     PIP

                     Darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                     63 000 –72 000

                     63 000 –72 000

                     64 000 –73 000

                     64 000 –73 000

                        Indekss (2014. g. = 100)

                        100

                        101

                        102

                        102

                        Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (257)

                     Vidējie algu līmeņi attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, bet mazākā mērā nekā vienības ražošanas izmaksas.

               4.6.   Secinājums

                     (258)

                     Kaitējuma analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Galīgo kompensācijas pasākumu noteikšana 2013. gada martā ļāva Savienības ražošanas nozarei lēnām, bet stabili atgūties no subsidēšanas kaitīgās ietekmes. To, ka Savienības ražošanas nozare ir saņēmusi ievērojamu ieguvumu no pasākumiem, cita starpā apliecina ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā pieaugums, pozitīva naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem, kopumā augstākas pārdošanas cenas par vienības ražošanas izmaksām, minimāls darbaspēka izmaksu pieaugums un ievērojami uzlabota rentabilitāte.

                     (259)

                     Tomēr, pat ja Savienības ražošanas nozare lielā mērā ir atguvusies no iepriekšējā kaitējuma un acīmredzami ir uz pareizā ceļa, lai vēl vairāk uzlabotu savu stāvokli ilgtermiņā, tās stāvoklis joprojām ir nestabils tāpēc, ka tās rentabilitāte ir ierobežota un joprojām ir zemāka par mērķa peļņu.

               5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (260)

                     Kā norādīts 4.6. iedaļā, Savienības ražošanas nozare lielā mērā ir atguvusies no iepriekšējā kaitējuma, ko izraisīja subsidētais imports no Ķīnas. Tomēr šajā iedaļā tiks pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozares nedrošais stāvoklis arī turpmāk pasliktināties, izraisot būtiska kaitējuma atkārtošanos, ja pasākumi tiktu atcelti.

               5.1.   Prognozētā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

                     (261)

                     Ja pasākumi tiktu atcelti, sagaidāms, ka importa apjoms no Ķīnas krasi palielinātos. Jāatgādina, ka importa apjoms sākotnējās izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā 702 000 t, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija 6 338 t.

                     (262)

                     Ķīnas tērauda ražošanas jaudas pārpalikums ir vispāratzīts (80). Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza Plantfacts datus, kas liecina, ka Ķīnas OTI jauda ir 7 milj. t. (t. i., vairāk nekā četrreiz lielāka par Ķīnas OTI domājamo patēriņu). Šķiet, ka tā ir konservatīva aplēse. Pieprasījuma iesniedzējs arī sniedza detalizētu informāciju par 2013. gadu, saskaņā ar kuru Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija publicēja informāciju, ka tērauda ar krāsainu pārklājumu ražošanas jauda Ķīnā minētajā gadā bija gandrīz 40 milj. t.

                     (263)

                     Lai gan pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Ķīnas eksporta apjoms uz Savienību ir samazinājies, Ķīnas ražotāji ražo ievērojamus pārskatāmā ražojuma apjomus un eksportē vairāk nekā 80 % no tiem. Saskaņā ar Pasaules Tērauda asociācijas publicētajiem datiem Ķīna 2013.–2014. gadā saražoja vairāk nekā 8 milj. t OTI gadā. Viens no uzņēmumiem, kas atbalstīja sūdzību, sniedza datus, kas bija ietverti biļetenā China Metallurgical Newsletter, kuru sagatavo China Metallurgical Information and Standardization Research Institute un Metallurgical Council of the China Council for the Promotion of International Trade, kuri liecina, ka no 2015. līdz 2017. gadam Ķīna saražoja aptuveni 8 milj. t OTI gadā. Saskaņā ar to pašu minētā pieprasījuma iesniedzēja iesniegumu tiek lēsts, ka laikposmā no 2015. gada līdz 2017. gadam Ķīnas OTI domājamais patēriņš bija no 1 līdz 1,8 milj. t gadā.

                     (264)

                     Tomēr, lai arī cik svarīgi Ķīnas ražošanas nozarei nebūtu eksporta tirgi, Ķīna saskaras ar arvien lielākām grūtībām piekļūt tiem. No 2016. līdz 2018. gadam šādas valstis ir noteikušas tirdzniecības aizsardzības pasākumus, kas ietekmē Ķīnas izcelsmes OTI: Indija, Malaizija, Vjetnama, Pakistāna un Turcija. No 2018. gada janvāra ASV noteica 25 % tarifu (81) tēraudam (ieskaitot OTI) no daudzām izcelsmes valstīm, tostarp no Ķīnas.

                     (265)

                     Pēc Āzijas un Ziemeļamerikas/Centrālamerikas tirgus Savienība ir lielākais OTI tirgus.

                     (266)

                     Ķīnas datubāze liecina, ka nesenā pagātnē Ķīna eksportēja ievērojamus apjomus par zemām cenām uz valstīm ārpus Savienības. 2017. gadā Ķīnas FOB cenas uz Savienību bija par 10,5 % augstākas, piemēram, par cenām uz Koreju, kas ir Ķīnas galvenais šā ražojuma eksporta tirgus. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apjomi, kas eksportēti uz valstīm ārpus Savienības, bija lielāki nekā Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms un domājamais patēriņš Savienībā. Ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu cenu noteikšanas, atvērtības (šim ražojumam nav muitas nodokļu) un domājamā patēriņa pieauguma ziņā, tiek uzskatīts, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksportētāji visticamāk novirzītu ievērojamus OTI apjomus uz ienesīgāku Savienības tirgu. Tas, ka Savienība nesen ir pieņēmusi aizsardzības pasākumus attiecībā uz konkrētiem tērauda ražojumiem, tostarp OTI, nemaina šo secinājumu. Importa apjomi saskaņā ar tarifa likmes kvotām ir noteikti tādos līmeņos, kas ļautu Ķīnai eksportēt ievērojamus OTI daudzumus.

                     (267)

                     Turklāt, kā aprakstīts 4.3.2. iedaļā, imports no Ķīnas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par ievērojami zemākām cenām nekā Savienības ražotāju cenas, jo īpaši neņemot vērā kompensācijas maksājumu ietekmi.

                     (268)

                     OTI ražojumu tirgus ir ļoti konkurētspējīgs tāpēc, ka konkurence galvenokārt notiek, pamatojoties uz cenām. Iespējamo spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām vēl vairāk saasina tas, ka saskaņā ar pieprasījumu Ķīnas pārdošanas apjomi parasti tiek realizēti salīdzinoši lielos daudzumos. Ja lētu un subsidētu importu Savienības tirgū pārdos ievērojamos daudzumos, Savienības ražotāji zaudēs lielus pārdošanas apjomus. Spēja piesaistīt kapitālu un ieguldīt varētu tikt traucēta, ja Savienības ražotāju rentabilitāte vēl vairāk saruks vai kļūs negatīva.

               5.2.   Secinājums

                     (269)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka pasākumu atcelšana importam no Ķīnas visticamāk izraisītu kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei.

               6.   SAVIENĪBAS INTERESES

         6.1.   Ievads

                     (270)

                     Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo subsidēšanas pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, izvērtējot dažādās iesaistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares intereses, no vienas puses, un importētāju un lietotāju intereses, no otras puses.

                     (271)

                     Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad subsidēšanas pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga negatīva ietekme uz attiecīgajām personām, uz kurām attiecas pašreizējie subsidēšanas pasākumi.

                     (272)

                     Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par subsidēšanas turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, var secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nebūtu Savienības interesēs.

               6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (273)

                     Izmeklēšanā konstatēts, ka pasākumu izbeigšana visticamāk izraisītu būtisku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Savienības ražošanas nozares stāvoklis strauji pasliktinātos zemāku pārdošanas apjomu un pārdošanas cenu ziņā, kā rezultātā ievērojami samazinātos rentabilitāte. Pasākumu turpināšana ļautu Savienības ražošanas nozarei turpmāk izmantot tās potenciālu Savienības tirgū, kurā valda vienlīdzīgi konkurences apstākļi.

                     (274)

                     Tāpēc spēkā esošo kompensācijas pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

               6.3.   Importētāju intereses

                     (275)

                     Kā minēts iepriekš 18. apsvērumā, šajā izmeklēšanā sazinājās ar deviņiem zināmajiem importētājiem un aicināja tos sadarboties. Neviens importētājs izmeklēšanā nepieteicās un nesadarbojās.

                     (276)

                     Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka, ņemot vērā importētāju peļņu un piegādes avotus, pasākumu noteikšanas negatīvā ietekme uz importētājiem, ja tāda būtu, nebūtu nesamērīga.

                     (277)

                     Pašreizējā izmeklēšanā nav pierādījumu, kas liecinātu par pretējo, un tādējādi var apstiprināt, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nebija būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju finansiālo stāvokli un ka šo pasākumu turpināšanai nebūs nepamatotas ietekmes uz tiem.

               6.4.   Lietotāju intereses

                     (278)

                     Šajā izmeklēšanā sazinājās ar aptuveni sešdesmit zināmajiem lietotājiem, un tos aicināja sadarboties. Neviens lietotājs izmeklēšanā nepieteicās un nesadarbojās.

                     (279)

                     Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā desmit lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tolaik tika konstatēts, ka, ņemot vērā lietotāju peļņu un piegādes avotus, pasākumu noteikšanas ietekme uz lietotājiem, ja tāda būtu, nebūtu nesamērīga.

                     (280)

                     Pašreizējā izmeklēšanā nav pierādījumu, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi tos ietekmētu negatīvi. Faktiski pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pierādījumus, ka galveno lietotāju rentabilitāte pārskata periodā uzlabojās. Saskaņā ar pieprasījumu spēkā esošajiem pasākumiem nav ievērojamas ietekmes uz lietotājiem un patērētājiem, jo OTI ir neliela daļa no pakārtoto ražojumu izmaksām (piemēram, 0,42 EUR no veļas mazgājamās mašīnas ražošanas izmaksām vai 0,4 % no tukšas rūpnīcas ēkas ieguldījuma).

                     (281)

                     Pamatojoties uz to, tiek apstiprināts, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju finansiālo stāvokli un ka šo pasākumu turpināšanai nebūs nepamatotas ietekmes uz tiem.

               6.5.   Secinājums

                     (282)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt galīgos kompensācijas pasākumus ĶTR izcelsmes OTI importam.

               7.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

                     (283)

                     No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu būtu jāsaglabā kompensācijas pasākumi, kas piemērojami konkrētu Ķīnas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam.

                     (284)

                     Uzņēmums var prasīt individuālo kompensācijas maksājumu likmju piemērošanu, ja tas attiecīgi maina kāda sava subjekta nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (82). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                     (285)

                     Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2018/1046 (83) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kura ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

                     (286)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu, proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) plakanu velmējumu importam, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses (izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kurš iestiprināts starp tām, izņemot izstrādājumus ar cinka putekļu virsējo pārklājumu (augstas cinka koncentrācijas krāsa, kurā cinka ir ne mazāk kā 70 masas %) un izstrādājumus, kuru pamatnei ir metāla, t. i., hroma vai alvas, pārklājums), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (Taric kodi 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 un 7226997091).

               2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

                           Uzņēmums

                           Maksājums (%)

                              Taric papildu kods

                              Union Steel China

                           13,7

                           B311

                              Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, un Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd

                           29,7

                           B312

                              Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd un Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd

                           23,8

                           B313

                              Angang Steel Company Limited

                           26,8

                           B314

                              Anyang Iron Steel Co., Ltd

                           26,8

                           B315

                              Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

                           26,8

                           B316

                              Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd

                           26,8

                           B317

                              Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd

                           26,8

                           B318

                              Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd

                           26,8

                           B319

                              Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd

                           26,8

                           B320

                              Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

                           26,8

                           B321

                              Jiangyin Ninesky Technology Co., Ltd

                           26,8

                           B322

                              Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co., Ltd

                           26,8

                           B323

                              Jigang Group Co., Ltd

                           26,8

                           B324

                              Maanshan Iron&Steel Company Limited

                           26,8

                           B325

                              Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd

                           26,8

                           B326

                              Shandong Guanzhou Co., Ltd

                           26,8

                           B327

                              Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd

                           26,8

                           B328

                              Tangshan Iron And Steel Group Co., Ltd

                           26,8

                           B329

                              Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd

                           26,8

                           B330

                              Wuhan Iron And Steel Company Limited

                           26,8

                           B331

                              Wuxi Zhongcai New Materials Co., Ltd

                           26,8

                           B332

                              Xinyu Iron And Steel Co., Ltd

                           26,8

                           B333

                              Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd

                           26,8

                           B334

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           44,7

                           B999

               3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

               4.   Individuālās kompensācijas maksājuma likmes 2. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins. Rēķinā iekļauj deklarāciju, kuru datējusi un parakstījusi šādu rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) konkrēta eksportam uz Eiropas Savienību pārdota ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda, uz kuru attiecas šis rēķins, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 2. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

            (2)  Padomes 2013. gada 11. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 215/2013, ar ko nosaka kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 73, 15.3.2013., 16. lpp.).

            (3)  Padomes 2013. gada 11. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 214/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 73, 15.3.2013., 1. lpp.).

            (4)  Paziņojums par konkrētu antisubsidēšanas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 188, 14.6.2017., 20. lpp.).

            (5)  Paziņojums par to kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV C 96, 14.3.2018., 21. lpp.).

            (6)  Paziņojums par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda ražojumu importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 96, 14.3.2018., 8. lpp.).

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnijs Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

            (8)  WT/DS437/AB/R, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, Apelācijas institūcijas 2014. gada 18. decembra ziņojums, 4.178.–4.179. punkts. Šajā Apelācijas institūcijas ziņojumā citēta lieta WT/DS295/AB/R, Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice, Apelācijas institūcijas 2005. gada 29. novembra ziņojums, 293. punkts, un lieta WT/DS436/AB/R, United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India, Apelācijas institūcijas 2014. gada 8. decembra ziņojums, 4.416.–4.421. punkts.

            (9)  Padomes 2013. gada 11. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 215/2013, ar ko nosaka kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 73, 15.3.2013., 16. lpp.).

            (10)  Komisijas 2017. gada 8. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

            (11)  Komisijas 2018. gada 9. novembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1690, ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (OV L 283, 12.11.2018., 1. lpp.).

            (12)  Komisijas 2019. gada 17. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2019/72, ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 5. lpp.).

            (13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

            (14)  Šā dokumenta reģistrācijas numurs lietas nekonfidenciālajos dokumentos ir t18.011780.

            (15)  13. piecgades plāna 17. nodaļas 1. iedaļa.

            (16)  Lēmuma Nr. 40 III nodaļas 12. pants.

            (17)  Sk. sākotnējās izmeklēšanas 182. apsvērumu.

            (18)  Komisijas 2017. gada 8. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam, 3.5. iedaļa.

            (19)  Pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkts.

            (20)  Sk. 49.–73. apsvērumu.

            (21)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Apelācijas institūcijas 2011. gada 11. marta ziņojums, DS 379, 318. punkts. Sk. arī WT/DS436/AB/R (US – Carbon Steel (India)), Apelācijas institūcijas 2014. gada 8. decembra ziņojuma 4.9., 4.10., 4.17.–4.20. punktu un WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China) Apelācijas institūcijas 2014. gada 18. decembra ziņojuma 4.92. punktu.

            (22)  Sk. 87.–98. apsvērumu.

            (23)  Sk. 74.–83. apsvērumu un 99. un 100. apsvērumu.

            (24)  Sk. pieprasījuma 3. un 45. pielikumu.

            (25)  China's status as a non-market economy, ASV Tirdzniecības ministrija A-570-056, 2017. gada 26. oktobris, 57. lpp.

            (26)  China's status as a non-market economy, ASV Tirdzniecības ministrija A-570-056, 2017. gada 26. oktobris, 82.–85. lpp.

            (27)  Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 7. un 15. pants, NDRC Rīkojums Nr. 35 “Dzelzs un tērauda nozares attīstības politika” (2005) un Valsts padomes Lēmums Nr. 40 (2011).

            (28)  Inquiry concerning the continuation of anti-dumping and countervailing measures applying to hollow structural sections exported from the People's Republic of China, Republic of Korea, Malaysia and Taiwan, Anti-Dumping Commission, Australian Government, Final Report No 379, 2017. gada maijs, 89. un 90. lpp.

            (29)  Countervailing Duty Investigation on Food Domestic Dry Containers from the People's Republic of China: Decision Memorandum for a Preliminary Determination, C-570-015, 2014. gada 22. septembris, 14. lpp.

            (30)  Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Countervailing Duty Investigation of Certain Corrosion-Resistant Steel Products from the People's Republic of China, C-570-027, Christian Marsch, 2016. gada 24. maijs, 16. lpp.

            (31)  China Manufacturing 2025 un European Business in China Position Paper 2016/2017.

            (32)  Sk. ziņojuma 14. nodaļu.

            (33)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2017/969 48.–60. apsvērumu.

            (34)  Sk. 107.–118. apsvērumu.

            (35)  Sk. pieprasījuma 101.–104. punktu un 4. un 8. pielikumu.

            (36)  Sk. ziņojuma 9. nodaļu.

            (37)  Sk. attiecīgi 474.–493. apsvērumu un 503.–512. apsvērumu.

            (38)  Sk. 144. apsvērumu.

            (39)  Sk. pieprasījuma 32. pielikuma 6. lpp.

            (40)  Sk. ziņojuma 10. nodaļu.

            (41)  Sk. 460.–470. apsvērumu.

            (42)  Pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts.

            (43)  Sk. 165.–180. apsvērumu.

            (44)  Sk. 182.–185. apsvērumu.

            (45)  Sk. pieprasījuma 80.–100. apsvērumu un 8., 12., 21.–31. un 60. pielikumu.

            (46)  China Monetary Policy Report, 2015. g. 1. cet., 2016. g. 2. cet. un 2017. g. 2. cet.

            (47)  Citēts attiecīgi CHEN Y., BRC's New Supervisory Storm is here-implications for foreign banks in China, China Law Insight,2017. gada 13. aprīlis, un China steps up supervision of policy lenders, Caixin, 2017. gada 30. augusts.

            (48)  Sk. Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības ministrijas ziņojumu China's status as a non-market economy, 179. un 180. lpp.

            (49)  Komercbanku likuma 34. pants (sk. pieprasījuma 28. pielikumu).

            (50)  HRFP regulas 143. apsvērums.

            (51)  Sk. ziņojuma 6.3. nodaļu.

            (52)  Sk. izmeklēšanas par riepām 167.–230. apsvērumu un izmeklēšanas par e-velosipēdiem 347.–361. apsvērumu.

            (53)  Sk. tās 198.–200. apsvērumu.

            (54)  Sk. pieprasījuma 58. pielikumu.

            (55)  Sk. pieprasījuma 118. apsvērumu un 25. pielikumu.

            (56)  Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry. THINK!DESK China Research & Consulting (pieprasījuma 25. pielikums).

            (57)  Sk. 316.–344. apsvērumu.

            (58)  Sk. sākotnējās regulas 322., 329. un 337. apsvērumu.

            (59)  Padomes 2011. gada 6. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 452/2011, ar ko nosaka galīgo antisubsidēšanas nodokli Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV L 128, 14.5.2011., 18. lpp.).

            (60)  Sk. regulas 365.–371. apsvērumu un 372.–379. apsvērumu.

            (61)  Sk. Research Report on Overcapacity Reduction in China's steel industry, Greenpeace East Asia Report, 2017. gada marts, 39., 58., 59.–60. lpp.; ĶV atzinumi Resolving Overcapacity in the Steel Industry, Escape from Distress and Realize Development (2016. gada februāris) un PBOC atzinumi supporting the steel and coal industries to resolve overcapacity and achieve turnaround in development (2016. gada aprīlis), kas citēti dokumentā Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry, THINK!Desk, 2017. gada 31. oktobris, 10. un 11. lpp., ĶV dokuments Measures for the Management of Special Bonuses and Subsidies for the Structural Adjustment of Industrial Enterprise (2016. gada maijs), kas citēts iepriekš minētajā Greenpeace pētījumā.

            (62)  Sk. pieprasījuma 25. pielikuma 10. un 11. lpp.

            (63)  Greenpeace East Asia Report, 2017. gada marts.

            (64)  Sk. ziņojuma 14.1.1.2. nodaļu Production Capacity Reduction.

            (65)  Sk. HRFP regulas 143., 256.–259. apsvērumu.

            (66)  Sk. attiecīgi 426.–437. apsvērumu un 352.–360. apsvērumu.

            (67)  Sk. 131. apsvērumu.

            (68)  Sk. 435. apsvērumu.

            (69)  Federal Register, 73. sējums, Nr. 227, 70961. lpp., 2008. gada 24. novembris.

            (70)  Provizoriski apstiprinošs kompensācijas maksājuma konstatējums, 2011. gada 6. septembris. Federal Register, 2011-22720.

            (71)  Federal Register, 75. sējums, Nr. 111, 32902. lpp., 2010. gada 10. jūnijs.

            (72)  Federal Register, 74. sējums, Nr. 117, 29180. lpp., 2009. gada 19. jūnijs.

            (73)  Sk. attiecīgi 312.–344. apsvērumu un 68.–76. apsvērumu.

            (74)  Sk. attiecīgi 510.–546. apsvērumu un 534.–558. apsvērumu.

            (75)  Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Countervailing Duty Investigation, 2007. gada 17. oktobris; Federal Register, C-570-907.

            (76)  Sk. 95.–113. apsvērumu.

            (77)  Sk. HRFP regulas 346. apsvērumu.

            (78)  Sk. HRFP regulas 349. apsvērumu.

            (79)  Sk. pieprasījuma 277. apsvērumu un 51. pielikumu.

            (80)  Sk., piemēram, Pasaules forumu par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu, 2018. gada 20. septembraMinisterial report, https://www.g20.org/sites/default/files/gfsec_ministerial_report_2018.pdf, kurā visas iesaistītās valstis, tostarp Ķīna, apstiprina Ķīnas ražošanas jaudas pārpalikumu nozarē kopumā. Ķīnas ražošanas jauda – 1 018,3 milj. t 2017. gadā – veido lielāko daļu no jaudas pasaulē (45 %, sk. 42. lpp.). Ziņojuma 1. tabulā redzams, ka laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam Ķīna ir samazinājusi jaudu par 10 %. 51. lpp. teikts, ka Ķīna “izvirza skaidrus mērķus jaudas pārpalikuma samazināšanai, proti, no 2016. līdz 2020. gadam par 100–150 milj. t samazināt neapstrādāta tērauda ražošanas jaudu”.

            (81)  232. iedaļas tarifi alumīnijam un tēraudam. https://www.cbp.gov/trade/programs-administration/entry-summary/232-tariffs-aluminum-and-steel

            (82)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

            (83)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).