title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2013 ( 2013. gada 2. aprīlis ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               3.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 91/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 307/2013
   (2013. gada 2. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 2. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  69,7

                  TN

                  99,6

                  TR

                  126,7

                  ZZ

                  98,7

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  TR

                  145,4

                  ZZ

                  169,8

                  0709 93 10

                  MA

                  46,3

                  TR

                  107,4

                  ZZ

                  76,9

                  0805 10 20

                  EG

                  54,1

                  IL

                  65,2

                  MA

                  57,6

                  TN

                  58,7

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  60,9

                  0805 50 10

                  TR

                  71,9

                  ZZ

                  71,9

                  0808 10 80

                  AR

                  108,9

                  BR

                  93,3

                  CL

                  131,0

                  CN

                  78,7

                  MK

                  27,7

                  US

                  180,6

                  ZA

                  111,6

                  ZZ

                  104,5

                  0808 30 90

                  AR

                  117,1

                  CL

                  145,2

                  TR

                  208,9

                  US

                  158,2

                  ZA

                  129,2

                  ZZ

                  151,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1246/2011 ( 2011. gada 29. novembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Mantecados de Estepa (AĢIN))

text:
               2.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 319/32

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1246/2011
   (2011. gada 29. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mantecados de Estepa (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Mantecados de Estepa ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 29. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 32, 1.2.2011., 22. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 510/2006 I pielikumā uzskaitītie pārtikas produkti:

         2.4. grupa.   Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

      SPĀNIJA

         Mantecados de Estepa (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/545 (2016. gada 7. aprīlis) par procedūrām un kritērijiem, kas saistīti ar pamata vienošanos par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               8.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/545
   (2016. gada 7. aprīlis)
   par procedūrām un kritērijiem, kas saistīti ar pamata vienošanos par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīvu 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (1), un jo īpaši tās 42. panta 8. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Slēdzot pamata vienošanos, infrastruktūras pārvaldītājiem būtu optimāli un lietderīgi jāizmanto pieejamā infrastruktūras jauda. Tajā pašā laikā, lai veiktu kapitālieguldījumus pakalpojumos, pamata jaudas pieteikuma iesniedzējam var būt nepieciešama lielāka juridiskā noteiktība attiecībā uz pieejamo infrastruktūras jaudu garākā nekā vienā vilcienu kustības grafika spēkā esamības periodā.

               (2)

               Infrastruktūras pārvaldītājiem jārezervē jauda vilcienu kustības gada grafika sastādīšanas procedūrai, lai organizētu iepriekš sagatavotus vilcienu ceļus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 (2) 14. panta 3. un 5. punktu. Turklāt tiem varētu būt jānodrošina rezerves jauda īpašiem (ad hoc) pieprasījumiem saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 48. panta 2. punktu. Bez tam saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 42. pantu pamata vienošanās nevajadzētu liegt vilcienu kustības gada grafika sastādīšanu. Tādēļ infrastruktūras pārvaldītājiem būtu vismaz jāplāno minētā rezerves jauda un jāņem vērā minētie ierobežojumi, pirms tiek piešķirta daļa no atlikušās jaudas, pamata vienošanās ietvaros.

               (3)

               Potenciālajiem pieteikuma iesniedzējiem nepieciešama pārredzamība attiecībā uz piešķirto pamata jaudu un atlikušo indikatīvo jaudu līnijā. Lai izvairītos no administratīvā sloga, kas saistīts ar pamata vienošanos, potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem būtu jāgūst pirmais priekšstats par to, cik liela ir iespējamība, ka to pieteikumi tiks apstiprināti. Tādēļ infrastruktūras pārvaldītājiem savos tīkla pārskatos būtu jāpublicē pamata jaudas pārskati. Pamata jaudas pārskatā vajadzības gadījumā jānorāda, vai pamata vienošanās ir piemērojamas attiecībā uz kravu, pasažieru vai abu veidu pārvadājumiem.

               (4)

               Infrastruktūras pārvaldītājiem un pieteikumu iesniedzējiem būtu jādod zināma elastība attiecībā uz pamata jaudas pieteikumu iesniegšanas laiku. Vienlaikus kritēriji, kas nodrošina pieejamās infrastruktūras jaudas optimālu izmantošanu, ir visefektīvākie, ja tos vienlaicīgi piemēro iespējami vairāk pieteikumiem. Tāpēc pirms pamata vienošanās noslēgšanas infrastruktūras pārvaldītājiem, kas nepiemēro fiksētu gada vai daudzgadu termiņu, būtu jāapspriežas ar pieteikumu iesniedzējiem, kurus varētu interesēt pamata vienošanās.

               (5)

               Pieteikumu iesniedzējiem jāapzinās, ka infrastruktūras pārvaldītāju pienākums ir optimāli un efektīvi izmantot pieejamo infrastruktūras jaudu gan pašu pārvaldītajos tīklos, gan kopumā visā Eiropas vienotajā dzelzceļa telpā. Šis pienākums būtu jāizpilda visā pamata vienošanās darbības laikā, kā arī attiecībā uz vilcienu ceļiem, kas piešķirti saskaņā ar pamata vienošanos. Tādējādi abām minētās vienošanās pusēm, kad tās nolemj noslēgt jaunu pamata vienošanos, jau būtu bijis jāņem vērā kritēriji, kas noteikti šajā regulā, lai nodrošinātu pieejamās infrastruktūras jaudas optimālu izmantošanu.

               (6)

               Pamata vienošanās nevajadzētu norādīt konkrētu vilcienu ceļu, bet būtu jānorāda laika niša, dodot pietiekamu elastību līdz vilcienu kustības gada grafika sastādīšanai. Tajā pašā laikā vilcienu satiksmes pakalpojumiem var būt dažādas vajadzības attiecībā uz to, cik precīzi nosakāms, kad to pakalpojumi tiek sniegti, atspoguļojot tos kā dažāda garuma laika nišas.

               (7)

               Jaunu dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu ieviešanai iepriekš ir jāsaņem tehniskās un drošības atļaujas vai arī ir nepieciešams ritošā sastāva publiskais iepirkums, vai arī viss iepriekš minētais, kas var ilgt vairākus gadus. Kapitālieguldījumu veicējiem ir nepieciešama skaidrība par pieejamo jaudu pirms lēmuma pieņemšanas par šādiem kapitālieguldījumiem. Tas arī pamato zināmu laiku starp pamata vienošanās noslēgšanu un pakalpojumu uzsākšanu saskaņā ar šo pamata vienošanos, kuras laikā pieteikumu iesniedzēji cita starpā varētu iegūt nepieciešamās atļaujas un sertifikātus un iepirkt ritošo sastāvu. Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem acīmredzami ir nepieciešams šis darbības uzsākšanas laiks, nedrīkstētu piemērot sankcijas, saīsinot to pamata vienošanās ilgumu.

               (8)

               Nosakot kritērijus pamata vienošanās noslēgšanai, būtu jāļauj infrastruktūras pārvaldītājam efektīvi un vislabākajā veidā pārdot un izmantot pieejamo infrastruktūras jaudu saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 26. pantu.

               (9)

               Pamata vienošanās būtu jāļauj veiksmīgi koordinēt pretrunīgus pieteikumus, un tādēļ tām būtu jāatbilst noteiktiem kritērijiem attiecībā uz citiem pieteikumu iesniedzējiem pieejamo jaudu, pamata jaudas izmaiņām un atteikšanos no tās.

               (10)

               Koordinēšana un apspriešanās ar pieteikuma iesniedzējiem, ar kuriem jau ir noslēgta pamata vienošanās, var radīt slogu infrastruktūras pārvaldītājiem un pieteikumu iesniedzējiem. Šis slogs var būt nesamērīgs tajās līnijās un tajos diennakts laikposmos, kuros jaudas izmantošana saskaņā ar pamata vienošanos jebkurā gadījumā ir ievērojami zemāka par maksimālo. Tādēļ infrastruktūras pārvaldītājiem šādos gadījumos būtu jādod iespēja atkāpties no procedūrām vai kritērijiem, kas izklāstīti šajā regulā. Tajā pašā laikā, ja šādu maksimālo vai kritisko vērtību aprēķināšana vai īstenošana ir apgrūtināta vai dažādi interpretējama, dalībvalstis varētu vēlēties, lai infrastruktūras pārvaldītāji neizmanto šo atkāpi. Tādā gadījumā, lai samazinātu administratīvo slogu, regulatīvajai iestādei būtu jāapstiprina visas pamata vienošanās pirms to noslēgšanas.

               (11)

               Var rasties konflikti starp jauniem pamata vienošanās pieteikumiem un spēkā esošajām pamata vienošanām vai starp vilcienu ceļiem, kas pieprasīti saskaņā ar pamata vienošanos, un vilcienu ceļiem, kas pieprasīti ārpus pamata vienošanās saskaņā ar vilcienu kustības gada grafiku. Šādos gadījumos infrastruktūras pārvaldītājam būtu jākoordinē puses, aicinot tās veikt izmaiņas savās prasībās, lai tās izlīgtu. Izlīgums var ietvert piešķirto laika nišu maiņu vai maršruta maiņu. Direktīvas 2012/34/ES 46. pantā ir izklāstīta procedūra, kā atrisināt pretrunīgus vilcienu ceļu pieteikumus, un tai vajadzētu kalpot par paraugu pamata vienošanās.

               (12)

               Gadījumā, ja, prioritārās secības kritērijiem jaudas sadalei, kas noteikti un publicēti saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 47. panta 3.–6. punktu, ir priekšroka neatkarīgi no tā, vai pieteikums jaudas sadalei ir iesniegts saskaņā ar pamata vienošanos vai ne, infrastruktūras pārvaldītājam nebūtu jāpiemēro kritēriji, kas noteikti pamata vienošanās vajadzībām, bet drīzāk vajadzētu piemērot prioritārās secības kritērijus, kas paredzēti jaudas sadalē.

               (13)

               Ir svarīgi palielināt infrastruktūras pārvaldītāja spēju būt elastīgam attiecībā uz infrastruktūras jaudas iedalīšanu, bet šai spējai būtu jābūt saderīgai ar pieteikumu iesniedzēju saprātīgu vajadzību apmierināšanu. Pirms jaunas pamata vienošanās noslēgšanas infrastruktūras pārvaldītājiem būtu jāņem vērā pārredzami kritēriji.

               (14)

               Pieteikuma iesniedzējiem būtu jāpieprasa tikai tāda pamata jauda, kāda tiem patiešām ir nepieciešama. Ja visa vai daļa no pieprasītās pamata jaudas noteiktā laikposmā netiek izmantota, būtu jāpārskata pamata vienošanās, lai pieteikuma iesniedzējs atteiktos no neizmantotās jaudas (“izmanto vai zaudē”), izņemot, ja tas spēj pamatot, ka jauda nav izmantota tādu iemeslu dēļ, kurus tas nespēj ietekmēt.

               (15)

               Infrastruktūras pārvaldītājiem vajadzētu attīstīt sadarbību tādā veidā, ka pamata vienošanās par pakalpojumiem kas tiek sniegti vairāk nekā vienā tīklā, ir saskaņoti un rada tādu vilcienu satiksmes pakalpojumu kvalitāti, kādu pieteikuma iesniedzēji var pamatoti sagaidīt. Šāda saskaņotība, slēdzot pamata vienošanos, ir vajadzīga līdz pat brīdim, kad tiek piešķirti vilcienu ceļi.

               (16)

               Sankcijas, kas ir noteiktas saprātīgā līmenī, varētu stimulēt pieteikumu iesniedzējus iesniegt reāli izpildāmus pamata vienošanās pieteikumus un paziņot par jaudas vajadzību izmaiņām saskaņā ar pamata vienošanos, tiklīdz pieteikuma iesniedzējs ir par tām informēts.

               (17)

               Sankcijām par pamata vienošanās izbeigšanu vai grozīšanu, ja puses par to ir vienojušās, būtu jābūt nediskriminējošām. To līmenim būtu jābūt atbilstošam iecerēto mērķu sasniegšanai, un tādēļ tās būtu faktiski jāmaksā, un, ja nepieciešams, nodrošinot maksājumu piespiedu izpildi. Lai saglabātu stimulējošo efektu un nepieļautu diskrimināciju, pamata vienošanās nevajadzētu pieļaut, ka infrastruktūras pārvaldītājs var atcelt sankciju piemērošanu, slēdzot citu pamata vienošanos ar pieteikuma iesniedzēju.

               (18)

               Turklāt dalībvalstīm būtu jābūt iespējai ierobežotā laika periodā nepiemērot atsevišķus šīs regulas noteikumus pamata vienošanām, kas ir noslēgtas no 2003. gada 15. marta jeb datuma, kad paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/14/EK (3) transponēšana, vai – attiecībā uz dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai pēc minētā datuma, – no dienas, kad tās pievienojušās Eiropas Savienībai. Tomēr Direktīvas 2001/14/EK 17. panta 3. punktā paredzēts, ka būtu jābūt iespējai grozīt pamata vienošanos vai ierobežot tās nosacījumus, lai nodrošinātu labāku dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu, tāpēc šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro tādiem pamata vienošanās grozījumiem, kas ir būtiski un par tiem vienojas pēc dienas, kad stājas spēkā šī regula.

               (19)

               Komisija var pārskatīt šo regulu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta tās piemērošanā vai Regulas (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoriem piemērošanā.

               (20)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir atbilstoši atzinumam, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 62. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets
   Šī regula nosaka procedūru un kritērijus, kas jāievēro, lai noslēgtu pamata vienošanos.
   2. pants
   Definīcijas
   Papildus Direktīvas 2012/34/ES 3. panta definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “pamata jauda” ir infrastruktūras jauda, kas piešķirta saskaņā ar pamata vienošanos;

               2)

               “pamata jaudas pārskats” ir pārskats, kura mērķis ir informēt potenciālos pamata vienošanās pieteikumu iesniedzējus par pamata jaudu, kas piešķirta konkrētā tīkla līnijās, kā arī norāde uz pieejamās jaudas apjomu un raksturlielumiem šajās līnijās, un tas var ietvert grafisku attēlu;

               3)

               “laika niša” ir pamata vienošanās noteikts laika posms, kurā, sastādot vilcienu kustības gada grafiku, ir paredzēts piešķirt vienu vai vairākus vilcienu ceļus;

               4)

               “kontroles periods” ir infrastruktūras pārvaldītāja noteikts maksimāli divas stundas ilgs laika periods, kurā nosaka un salīdzina piešķirto pamata jaudu ar atlikušo brīvo jaudu, lai informētu potenciālos pamata vienošanās pieteikuma iesniedzējus par indikatīvi piešķirto pamata jaudu un pieejamo jaudu.

         3. pants
   Pamata jaudas pārskats
   1.   Infrastruktūras pārvaldītājs izveido pamata jaudas pārskatu, kurā par katru līnijas posmu katram kontroles periodam un, ja nepieciešams, pakalpojuma veidam norāda šādu informāciju:

               a)

               piešķirto pamata jaudu un vilcienu ceļu skaitu;

               b)

               indikatīvo jaudu, kas vēl ir pieejama pamata vienošanās noslēgšanai, infrastruktūrā, kurā pamata vienošanās jau ir noslēgtas;

               c)

               maksimālo jaudu, kas pieejama pamata vienošanās noslēgšanai katrā līnijas posmā, kur tā ir piemērojama.

         2.   Pamata jaudas pārskatā ievēro komercnoslēpumu.
   3.   Saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 42. panta 7. punktu infrastruktūras pārvaldītājs iekļauj pamata jaudas pārskatu tīkla pārskatā vai sniedz tīkla pārskatā saiti uz publiski pieejamo mājaslapu internetā, kur ir pieejams šīs pamata jaudas pārskats vai vismaz katras noslēgtās pamata vienošanās vispārīgais raksturojums. Direktīvas 2012/34/ES 27. panta 1. punkta nosacījumi par tīkla pārskata maksu un valodu attiecas arī uz pamata jaudas pārskatu.
   4.   Infrastruktūras pārvaldītājs pamata jaudas pārskatu atjaunina ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pamata vienošanās noslēgšanas, tās būtiskas grozīšanas vai atcelšanas. Šo informāciju tas dara pieejamu, ievērojot komercnoslēpumu.
   4. pants
   Tīkla pārskatu pielāgošana
   Infrastruktūras pārvaldītāji savus tīkla pārskatus pielāgo ar šajā regulā noteiktajām prasībām un pamata jaudas pārskatu publicē datumā, kad veiktas pirmās vilcienu kustības gada grafika izmaiņas pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Pamata jaudas piešķiršana
   1.   Infrastruktūras pārvaldītājs var aicināt potenciālos pieteikumu iesniedzējus iesniegt pamata vienošanās pieteikumus fiksēta gada vai daudzgadu termiņā. Kad attiecīgais termiņš ir beidzies, tas nekavējoties apstrādā iesniegtos pieteikumus. Ja infrastruktūras pārvaldītājs aicina iesniegt pieteikumus pamata vienošanās fiksētam daudzgadu termiņam, tas publicē ikgadējos fiksētos termiņus, līdz kuriem tas bez liekas kavēšanās apstrādā pieteikumus, kas saņemti pēc fiksēta daudzgadu termiņa.
   2.   Ja infrastruktūras pārvaldītājs nenosaka fiksētus gada vai daudzgadu termiņus un saņem pieteikumu noslēgt vai pārveidot pamata vienošanos, tas veic vispārpieņemtus pasākumus, lai informētu citus potenciālos pieteikumu iesniedzējus par savu nodomu noslēgt pamata vienošanos, un dod tiem vienu līdz četrus mēnešus ilgu laiku atbildes sniegšanai. Infrastruktūras pārvaldītājs var nolemt neinformēt citus potenciālos pieteikumu iesniedzējus, ja tas saņem pieteikumu veikt nelielus pamata vienošanās grozījumus, kas neietekmē citas pamata vienošanās.
   Infrastruktūras pārvaldītājs bez kavēšanās pieņem lēmumu par pieprasījumiem par pamata vienošanos.
   3.   Ja ir iesniegti divi vai vairāki jauni pamata vienošanās pieteikumi attiecībā uz vienu un to pašu jaudu, infrastruktūras pārvaldītājs tos izskata un pieņem par tiem lēmumu vienlaicīgi.
   4.   Ja pamata vienošanās, kuru paredz noslēgt vai būtiski grozīt, attiecas uz dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora dzelzceļa līnijām un ja tā apsaimniekotājvalde ir pieprasījusi, lai to informē, tad infrastruktūras pārvaldītājs informē attiecīgo dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora(-u) apsaimniekotājvaldi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 913/2010 13. pantā. Infrastruktūras pārvaldītājs šo informāciju sniedz vismaz vienu mēnesi pirms pamata vienošanās noslēgšanas vai tās būtiskas grozīšanas.
   5.   Neatkarīgi no lēmuma slēgt pamata vienošanos infrastruktūras pārvaldītājs var nolemt nediskriminējošā veidā – attiecīgā gadījumā – ar regulatīvās iestādes iepriekšēju piekrišanu nepiedāvāt pamata vienošanos visās līnijās, kas ir atzītas par pārslogotām saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 47. panta 1. punktu. Infrastruktūras pārvaldītājs pamata jaudas pārskatā norāda līnijas, par kurām tas nepiedāvā pamata vienošanos, pirms tas saskaņā ar šā panta 1. punktu aicina pieteikumu iesniedzējus iesniegt pamata vienošanās pieteikumus, kas attiecas uz citām līnijām. Regulatīvās iestādes apstiprinājums attiecīgā gadījumā ir derīgs ne ilgāk kā divus gadus, un to nav iespējams automātiski pagarināt.
   6.   Infrastruktūras pārvaldītājs pamato savu lēmumu noraidīt, noslēgt vai grozīt pamata vienošanos. Lēmuma pamatojuma iemeslus rakstiski paziņo pieteikuma iesniedzējam, kurš šo noslēgšanu vai grozīšanu ir pieteicis.
   6. pants
   Pamata vienošanās noslēgšana
   1.   Pirms jaunas pamata vienošanās noslēgšanas vai esošās pamata vienošanās pagarināšanas, vai pamata jaudas būtiskas palielināšanas infrastruktūras pārvaldītājs cita starpā ņem vērā:

               a)

               optimālas pieejamās infrastruktūras jaudas, tostarp arī citos tīklos, izmantošanas nodrošināšanu, ņemot vērā plānotos jaudas ierobežojumus;

               b)

               pieteikuma iesniedzēja pamatotas komerciālās vajadzības, ja pieteikuma iesniedzējs ir pierādījis, ka tam ir faktisks nodoms un spēja izmantot pamata vienošanās pieprasīto jaudu,

               c)

               pasažieru, kravu pārvadājumu nozares un kapitālieguldījumu veicēju vajadzības, tostarp valsts iestāžu un citu publisko un privāto subjektu vajadzības;

               d)

               nediskriminējošas piekļuves infrastruktūrai nodrošināšanu un saistīto apkalpes vietu un pakalpojumu pieejamību šajās apkalpes vietās, ciktāl šī informācija ir darīta pieejama infrastruktūras pārvaldītājam;

               e)

               infrastruktūras pārvaldītāja finansējumu un tīkla turpmāko attīstību;

               f)

               efektīvu infrastruktūras un, ciktāl iespējams, ar to saistīto apkalpes vietu darbību, tostarp plānoto tehnisko apkopju, uzlabošanas un atjaunošanas veicināšanu;

               g)

               starptautisko dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru jaudas prasības, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 913/2010 14. pantā.

               h)

               samērīgu, mērķtiecīgu, pārredzamu, taisnīgu un ar resursiem pietiekami nodrošinātu tīkla pārvaldību;

               i)

               iepriekšējo neveiksmīgu, ja tāda ir bijusi, pamata jaudas izmantošanu un neveiksmes iemeslus, kā norādīts šīs regulas 11. panta 2. un 3. punktā;

               j)

               vilcienu kustības gada grafika izstrādes procedūras vilcienu ceļu piešķīruma prioritārās secības kritērijus, kā minēts Direktīvas 2012/34/ES 47. pantā, un paziņojumus par pārslogotu infrastruktūru;

               k)

               attiecīgā gadījumā – vajadzību nodrošināt saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu sniegto sabiedriskā transporta pakalpojumu ilgtermiņa finansiālo rezultātu.

         Papildus apsvērumiem, kas uzskaitīti šā punkta a)–k) apakšpunktā, infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā publicē citus apsvērumus, ko tas plāno ņemt vērā.
   2.   Pamata vienošanās ietver:

               a)

               noteikumus, kas ļauj pieprasīt pamata jaudas grozījumus apstākļos, kas paredzēti šīs regulas 8.–11. un 13. pantā;

               b)

               noteikumus, kas ļauj pieprasīt pamata jaudas grozījumus gadījumā, ja ir nepieciešamas paliekošas infrastruktūras izmaiņas, lai nodrošinātu labāku dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu;

               c)

               noteikumus, kas ļauj brīvprātīgi atteikties no pamata jaudas vai veikt izmaiņas tajā.

         Tā neietver noteikumus, kas gadījumā, ja jauda ir pieejama, infrastruktūras pārvaldītājam varētu liegt piešķirt piekļuves tiesības citiem pieteikumu iesniedzējiem infrastruktūras pārvaldītāja tīkla vienā vai vairākās līnijās.
   3.   Pieteikumu iesniedzēji var pieprasīt, lai pamata jaudu, kas piešķirta saskaņā ar pamata vienošanos, var sākt izmantot jebkurā noteiktā brīdī, bet ne vēlāk kā piecu gadu laikā no pieprasījuma dienas. Infrastruktūras pārvaldītāji nenoraida šādus pieprasījumus, ja nepieciešamais laiks pirms pakalpojuma uzsākšanas ir pamatots ar vienu no šādiem iemesliem:

               a)

               pamata vienošanās ir priekšnoteikums, lai finansētu ritošo sastāvu, kas nepieciešams jaunam pakalpojumam,

               b)

               nepieciešams pabeigt a) apakšpunktā minētā ritošā sastāva atļauju saņemšanu,

               c)

               veids, kādā ir saplānots iekraušanas punktu vai kravas termināļu darbības uzsākšanas vai infrastruktūras savienojoša posma atklāšanas grafiks,

               d)

               infrastruktūrā jāveic kapitālieguldījumi, ja palielinātā jauda vēl nav pieejama,

               e)

               noteikums spēkā esošā sabiedrisko pakalpojumu līgumā.

         Infrastruktūras pārvaldītājs vai pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt regulatīvajai iestādei apstiprināt ilgāku laiku, nekā minēts šā punkta pirmās daļas pirmajā teikumā. Regulatīvā iestāde var piekrist tādu iemeslu dēļ, kas nav minēti šā punkta pirmās daļas a)–e) apakšpunktā. Jauda, kas piešķirta saskaņā ar šo pamata vienošanos, bet nav izmantota tāpēc, ka ir bijis nepieciešams laiks pirms pakalpojuma uzsākšanas, paliek pieejama izmantošanai citiem pieteikuma iesniedzējiem.
   4.   Pamata vienošanās pieteikumu nenoraida, pamatojoties uz to, ka infrastruktūras pārvaldītājs ir saņēmis pieteikumu pēc termiņa, kas minēts 5. panta 1. punktā, bet to apstrādā nākamajā procedūrā nediskriminējošā veidā saskaņā ar 5. pantu. Ja infrastruktūras pārvaldītājs aicina potenciālos pieteikuma iesniedzējus iesniegt pieteikumus par pamata vienošanos fiksētā daudzgadu termiņā un saņem minētos pieteikumus pēc šā termiņa, tas apstrādā tos līdz fiksētajam ikgadējam termiņam saskaņā ar 5. panta 1. punktu vai saskaņā ar 5. panta 2. punktu.
   Pieteikumiem, kas atbilst kritērijiem, kuri noteikti šā panta 3. punktā, nosakot pamata vienošanās darbības laiku, pamata vienošanās pieteikuma saņemšanas datumu neņem vērā. Tas neattiecas uz pieteikumu iesniedzējiem, kuriem jau ir piešķirta cita pamata jauda vai vilcienu ceļi attiecīgajā līnijā.
   7. pants
   Vienošanās par laika nišu
   Infrastruktūras pārvaldītājs vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par laika nišu katrā atsevišķā gadījumā, un, lai atvieglinātu attiecīgās pamata jaudas piešķiršanu, laika niša pieteikuma iesniedzējam būtu jāpiešķir pēc iespējas tuvāk kontroles periodam. Laika niša atspoguļo vilcienu satiksmes pakalpojumu vajadzības.
   Laika niša ir līdz 24 stundām gara. Izņēmuma gadījumos pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma un ar regulatīvās iestādes iepriekšēju apstiprinājumu infrastruktūras pārvaldītājs var saskaņot laika nišu, kas ir garāka par 24 stundām.
   Ja laika niša ir garāka nekā divas stundas, infrastruktūras pārvaldītājs piešķir pamata jaudu iespējami tuvu divu stundu kontroles periodam.
   Laika nišas vienas pamata vienošanās vai dažādu pamata vienošanos ietvaros var pārklāties. Pamata vienošanās puses var vienoties par pakalpojumu biežumu.
   8. pants
   Pamata jaudas sadales ierobežojumi
   1.   Infrastruktūras pārvaldītājs sadala katru 24 stundu periodu kontroles periodos, kas katrs nepārsniedz divas stundas. Sadalot pamata jaudu, infrastruktūras pārvaldītājs laika nišas attiecina uz kontroles periodiem.
   2.   Ja infrastruktūras pārvaldītājs sadala pamata jaudu, kas nevienā kontroles perioda attiecīgajā līnijā nepārsniedz 70 % no maksimālās jaudas, tas var nolemt attiecībā uz šiem kontroles periodiem nepiemērot 9. panta 3.–6. punktu, 10. pantu un 11. panta 1. punktu. Maksimālo jaudu aprēķina, pamatojoties uz esošajiem un plānotajiem laika intervāliem starp vilcieniem un aplēsto vilcienu skaitu attiecīgajā līnijā. Infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā publicē savu metodiku, pēc kuras tas aprēķina maksimālo jaudu šā punkta izpildes nolūkos.
   3.   Ja dalībvalsts pieprasa iepriekšēju regulatīvās iestādes pamata vienošanās apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 42. panta 1. punkta otro daļu, tad tā var nolemt daļēji vai pilnībā nepiemērot 2. punktu, 9. panta 3.–6. punktu un 10. pantu.
   9. pants
   Pretrunīgu pamata vienošanās pieteikumu koordinēšana jebkuram laika periodam pēc nākamā vilcienu kustības gada grafika perioda beigām
   1.   Ja infrastruktūras pārvaldītājs saskata pretrunas starp spēkā esošajām pamata vienošanām un pieprasītajām jaunajām vai grozītajām pamata vienošanām, vai jauniem pamata vienošanās pieteikumiem, tad piemēro vilcienu ceļu pieteikumu koordinēšanas procedūru, kas paredzēta Direktīvas 2012/34/ES 46. panta 3. un 4. punktā.
   2.   Infrastruktūras pārvaldītājs ar pirmo koordinēšanu mēģina nodrošināt pretrunīgu pieteikumu vai pieteikuma un spēkā esošo pamata vienošanos vislabāko iespējamo saskaņotību.
   3.   Ja pēc pirmās koordinēšanas kārtas nevar saskaņot esošās pamata vienošanās un jaunas pamata vienošanās vai pieteikumus grozīt vienošanos, tad pēc tam, kad ieinteresētās puses ir noraidījušas infrastruktūras pārvaldītāja ierosināto risinājumu, infrastruktūras pārvaldītājs novērtē šos pieteikumus un – attiecīgā gadījumā – spēkā esošās pamata vienošanās, ņemot vērā 10. panta 2.–4. punktā noteiktos kritērijus.
   4.   Pamatojoties uz izvērtējumu saskaņā ar 3. punktu, infrastruktūras pārvaldītājs veic koordinēšanas otro kārtu. Ja koordinēšanas otrā kārta ir izrādījusies neveiksmīga un pieprasītā pamata vienošanās paredz labāku infrastruktūras izmantošanu, infrastruktūras pārvaldītājs pieprasa pārdalīt ar esošajām pamata vienošanām iedalīto pamata jaudu.
   5.   Ja koordinēšanas otrā kārta ir izrādījusies neveiksmīga un pieteiktā pamata vienošanās neparedz labāko infrastruktūras izmantošanu nekā viens vai vairākās esošās pretrunīgās pamata vienošanās, infrastruktūras pārvaldītājs noraida pieteikumu.
   6.   Infrastruktūras pārvaldītājs var noraidīt pamata vienošanās pieteikumu, ja papildu ienākumi, kas gūti, noslēdzot jauno pamata vienošanos, nekompensētu pat iespējamās 13. pantā minētās sankcijas, kuras izriet no grozījumiem, kas minēti šā panta 4. punktā.
   7.   Ja nav iespējams apmierināt pamata vienošanās pieteikumus tādēļ, ka faktiski pastāv vai tiek plānots infrastruktūras jaudas nepietiekamība, infrastruktūras pārvaldītājs var atzīt, ka attiecīgā infrastruktūras daļa ir pārslogota saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 47. pantu.
   10. pants
   Pretrunīgu vilcienu ceļu pieteikumu koordinēšana pamata vienošanās ietvaros vilcienu kustības gada grafika izstrādē
   1.   Ja vilcienu ceļu pieteikumus nav iespējams apmierināt saskaņā ar vilcienu kustības gada grafiku, kā izklāstīts Direktīvas 2012/34/ES 45. pantā, tādēļ, ka tie ir pretrunā spēkā esošajām pamata vienošanām, infrastruktūras pārvaldītājs veic pirmo koordinēšanas kārtu saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 46. pantu. Šāda koordinācija notiek arī tad, ja pamata vienošanās puses brīvprātīgi atceļ vai groza savas laika nišas. Ja infrastruktūras pārvaldītājs nevar salāgot pieteikumus, tas novērtē pamata vienošanās un vilcienu ceļu pieteikumus pēc kritērijiem, kas noteikti 2. un 3. punktā.
   Ja, pamatojoties uz šiem kritērijiem, pieprasītais vilcienu ceļš ļautu uzlabot infrastruktūras izmantošanu un no vilcienu ceļu piešķiršanas radītais papildu ienākums vismaz kompensētu iespējamās sankcijas, kas minētas 13. pantā un ko izraisījusi viena vai vairāku spēkā esošo pamata vienošanos grozīšana vai izbeigšana, infrastruktūras pārvaldītājs pieprasa grozīt spēkā esošās pamata vienošanās nākamajam vilcienu kustības gada grafika periodam.
   2.   Infrastruktūras pārvaldītājs ņem vērā šādus kritērijus:

               a)

               grozījumi neapdraud tā pieteikuma iesniedzēja, kuram ir apstiprināta pamata jauda, uzņēmējdarbības modeļa vai sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomiskā modeļa dzīvotspēju;

               b)

               grozījumi neapdraud infrastruktūras pārvaldītāja, ja tas tikai pārvalda attiecīgo līniju, uzņēmējdarbības modeļa dzīvotspēju;

               c)

               pamata vienošanās veiktspēja ir zemāka, ja to vērtē, salīdzinot ar prioritārās secības kritērijiem, kurus piemēro vilcienu ceļa piešķīrumam vilcienu kustības gada grafika izstrādē saskaņā ar noteikumiem par jaudas sadali, kā minēts Direktīvas 2012/34/ES 39. pantā, tostarp tiem, kas izveidoti saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 47. un 49. pantu;

               d)

               kopējā jauda, kas ir kāda pieteikuma iesniedzēja rīcībā vai kuru tas pieprasa attiecīgajā līnijā, ir būtiska;

               e)

               pieteikuma iesniedzēja pamatotās komerciālās vajadzības, ja pieteikuma iesniedzējs ir pierādījis savu faktisko nodomu un spēju izmantot jaudu, kas pieprasīta pamata vienošanās;

               f)

               viena no pretrunīgajiem pieteikumiem pārvadājumu pakalpojuma kopgarums, ieskaitot posmus citos tīklos, ir ievērojami īsāks nekā otram;

               g)

               pamata vienošanās vai uzņēmējdarbības plāna atlikušais termiņš ir īss, un visi vai ļoti liela kapitālieguldījumu daļa ir norakstīta.

         Dalībvalstis var noteikt šo kritēriju nozīmīguma secību ar vispārīgu infrastruktūras jaudas sadales noteikumu kopumu, kā minēts Direktīvas 2012/34/ES 39. pantā.
   3.   Infrastruktūras pārvaldītājs ar regulatīvās iestādes apstiprinājumu var nolemt ieviest papildu kritērijus līdzās 2. punkta a)–g) apakšpunktā uzskaitītajiem. Ja infrastruktūras pārvaldītājs pieņem lēmumu noteikt kritērijiem dažādus īpatsvarus, tad kritēriju īpatsvarus apstiprina regulatīvā iestāde.
   4.   Pārrobežu satiksmes gadījumā attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji var kopīgi nolemt par papildu kritēriju piemērošanu un to īpatsvara maiņu.
   5.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, infrastruktūras pārvaldītājs var pieņemt lēmumu, ka pretrunīgu vilcienu ceļu pieteikumu gadījumā noteikumus par jaudas sadali, kā minēts Direktīvas 2012/34/ES 39. pantā, tostarp prioritārās secības kritērijus, kurus piemēro vilcienu kustības gada grafikā saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 47. un 49. pantu, piemēro gan vilcienu ceļu pieteikumiem saskaņā ar pamata vienošanos, gan visiem pārējiem vilcienu ceļu pieteikumiem. Ja infrastruktūras pārvaldītājs tā nolemj un ja pretrunas pieteikumos nevar atrisināt pēc pirmās koordinēšanas, kā minēts 1. punktā, tas piemēro jaudas sadales noteikumus, kā minēts Direktīvas 2012/34/ES 39. pantā, tai skaitā prioritārās secības kritērijus, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 47. un 49. pantu. Ja infrastruktūras pārvaldītājs nolemj piemērot šo punktu, tas to skaidri nosaka saskaņotajā pamata vienošanās.
   11. pants
   Pamata jaudas pielāgošana pamata vienošanās
   1.   Infrastruktūras pārvaldītājs kopā ar pieteikuma iesniedzējiem regulāri pārskata pamata vienošanos nolūkā lemt par pamata jaudu. Pieteikuma iesniedzēji bez kavēšanās informē infrastruktūras pārvaldītāju par nodomu pastāvīgi neizmantot visu pamata jaudu vai tās daļu.
   2.   Ja vilcienu kustības gada grafika sastādīšanas laikā pieteikuma iesniedzējs nepiesaka vilcienu ceļus, pamatojoties uz pamata vienošanos saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 44. panta 3. punktu, infrastruktūras pārvaldītājs attiecīgi samazina pamata jaudu kārtējā vilcienu kustības gada grafika periodā. Izņēmuma gadījums ir, ja pieteikuma iesniedzējs nekavējoties pamato, ka nav pieprasījis vilcienu ceļus tādu iemeslu dēļ, kurus tas nespēj ietekmēt.
   3.   Infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā un tīkla pārskatā publicē prasības attiecībā uz to pamata jaudas daļu, kuru izmanto pamata vienošanās pusēm. Jaudas daļai jābūt atbilstošai, ņemot vērā līnijā izmantoto jaudu. Regulatīvā iestāde var prasīt jaudas daļas grozīšanu, ja tas tā nav.
   Ja pamata vienošanās pusei nav nodoma izmantot šo pamata jaudas daļu ilgāk nekā viena mēneša periodā, tā nekavējoties un vismaz vienu mēnesi iepriekš par to informē infrastruktūras pārvaldītāju.
   Ja pamata vienošanās puse neizmanto visu pamata jaudu vai tās daļu periodā, kas ilgāks par vienu mēnesi, un vismaz vienu mēnesi iepriekš nav informējusi infrastruktūras pārvaldītāju par savu nodomu to neizmantot, infrastruktūras pārvaldītājs kārtējā vilcienu kustības gada grafika periodā samazina šai pusei piešķirto jaudu, izņemot, ja jauda nav izmantota tādu iemeslu dēļ, kurus tas nespēj ietekmēt. Infrastruktūras pārvaldītājs var samazināt šai pusei piešķirto pamata jaudu laikā pēc kārtējā vilcienu kustības gada grafika perioda.
   Infrastruktūras pārvaldītājs piedāvā pieteikuma iesniedzējam pamata jaudu neatkarīgi no vienošanās slēdzēja puses iespējamām tiesībām pieprasīt jaudu saskaņā ar noteikumiem par īpašiem ad hoc pieprasījumiem, kas minēti Direktīvas 2012/34/ES 48. panta 1. punktā.
   4.   Infrastruktūras pārvaldītājs, piedāvājot jauno pamata jaudu pieteikuma iesniedzējam, pamatojoties uz pamata vienošanos, ievēro visas neveiksmes pamata jaudas izmantošanā vai vilcienu ceļu pieprasīšanā, kā arī to pamatojumu.
   12. pants
   Sadarbība, piešķirot pamata jaudu vairāk nekā vienā tīklā
   1.   Infrastruktūras pārvaldītāji, kuri saistīti ar pakalpojumiem, kas šķērso vairāk nekā vienu dzelzceļa sistēmas tīklu Savienības teritorijā, cik vien iespējams, nodrošina, ka:

               a)

               ja par šādiem vilcienu satiksmes pakalpojumiem ir noslēgta viena vai vairākas pamata vienošanās, pieprasītās laika nišas atbilst tām, par kurām ir vienojušies saskaņā ar pamata vienošanos vai kuras ir pieprasītas saskaņā ar to, un sagaidāmā pieejamā jauda katrai pamata vienošanās ir saskaņota savā starpā;

               b)

               plānojot vilcienu ceļus grafiku, tie ir savstarpēji saskaņoti.

         Ja pamata vienošanās ir pieteikta vai darbojas attiecībā uz vilcienu satiksmes pakalpojumu, kas šķērso vairāk nekā vienu tīklu, pēc pieteikuma iesniedzēja pieteikuma attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji izraugās vienu no attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem, lai tas koordinētu pamata vienošanās pieteikumus vai pieteikumus grozīt pamata vienošanos.
   2.   Ja nav iespējams saskaņot laika nišas un vilcienu ceļus, attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji veic koordinēšanu, lai nodrošinātu piemērotu alternatīvu, vai rakstiski pamato, ka nav iespējams nodrošināt piemērotu alternatīvu. Pieteikuma iesniedzējs informē infrastruktūras pārvaldītājus, kuri ir saņēmuši pieteikumu par iespējamu vai faktisku citas pamata vienošanās pieteikumu, kas attiecas uz to pašu vilcienu satiksmes pakalpojumu.
   Koordinācijas laikā infrastruktūras pārvaldītāji ievēro jaudas ierobežojumus, ko rada uzturēšanas darbi, tiklīdz tie ir zināmi.
   3.   Šīs regulas īstenošanas nolūkos attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji sadarbojas saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 40. pantu, tostarp gadījumos, kad viens vai vairāki no tiem nepiedāvā pamata vienošanos un kad tie apvienojas jaudas sadales nolūkā.
   13. pants
   Sankcijas
   1.   Ja viena puse pieprasa, lai pamata vienošanās būtu paredzētas sankcijas saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 42. panta 4. punktu, tā nenoraida līdzīgas sankcijas, ko pieprasa otra puse.
   2.   Pamata vienošanās nenosaka sankcijas tādā līmenī, kas pārsniedz izmaksas, tiešos zaudējumus un izdevumus (ieskaitot ieņēmumu zaudējumus), kas pamatoti radušies vai kas varētu būt pamatoti sagaidāmi pusei, kurai atlīdzina zaudējumus saistībā ar pamata vienošanās grozījumiem vai tās izbeigšanu. Puse, kurai atlīdzina zaudējumus, veic pamatotus pasākumus, lai novērstu vai mazinātu pamata vienošanās grozījumus vai novērstu tās izbeigšanu, vai mazinātu ietekmi un lai atgūtu izmaksas, zaudējumus un izdevumus vai citādi mazinātu izmaksas, tiešos zaudējumus un izdevumus (ieskaitot ieņēmumu zaudējumus).
   3.   Infrastruktūras pārvaldītājs nevar pieprasīt sankciju maksājumus, kas pārsniedz ar pamata vienošanās grozījumiem vai izbeigšanu saistītās administratīvās izmaksas, nevienā no šiem gadījumiem:

               a)

               pamata vienošanās grozījumu vai izbeigšanas iemesls nav bijis pieteikuma iesniedzēja ietekmē, un infrastruktūras pārvaldītājs par to nekavējoties ticis informēts;

               b)

               ir noraidīts pieteikuma iesniedzēja papildu pamata jaudas pieteikums, bez kura plānotais vilcienu satiksmes pakalpojums nav dzīvotspējīgs;

               c)

               infrastruktūras pārvaldītājs var pārdalīt vilcienu ceļus un pamata jaudu tādā veidā, ka zaudējumi, kas radušies no pamata vienošanās grozījumiem vai izbeigšanas, jau ir atgūti.

         4.   Pamata vienošanās nevar ietvert noteikumu, kas ļauj nepiemērot sankcijas gadījumā, kad pieteikuma iesniedzējs atsevišķi pieprasa citu pamata jaudu, kas nav tikusi atcelta. Sankcijas nepieprasa, ja izmaiņas attiecas tikai uz nelielu saskaņotās jaudas izmaiņu.
   5.   Pēc regulatīvās iestādes pieprasījuma infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka soda maksājumi ir veikti savlaicīgi.
   14. pants
   Atkāpe
   Ja infrastruktūras pārvaldītājs nepiedāvā pamata vienošanos un tam nav noslēgtas šādas vienošanās, tad tā tīklam nepiemēro 1.–11. un 13. pantu. Attiecīgu paziņojumu publicē tīkla pārskatā.
   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 1.–11. pantu pamata vienošanām, kas noslēgtas pirms 2003. gada 15. marta.
   15. pants
   Atsevišķu noteikumu nepiemērošana
   Attiecībā uz pamata vienošanām, kas noslēgtas pirms 2016. gada 28. aprīļa, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot 6. panta 2. punktu, 7., 8., 9., 10., 11. vai 13. pantu periodā, kas nav ilgāks kā pieci gadi kopš dienas, kad stājas spēkā šī regula.
   Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstīm nav pirmajā teikumā minētās iespējas attiecībā uz pamata vienošanās grozījumiem, par kuriem vienojas pēc 2016. gada 28. aprīļa un kas var būt saistīti ar piešķirtās pamata jaudas palielināšanu vai pamata vienošanās darbības laika pagarināšanu.
   16. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2016. gada 1. decembra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 7. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju (OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/844 (2017. gada 17. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               18.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/25

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/844
   (2017. gada 17. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 17. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  109,8

                  TN

                  158,2

                  TR

                  94,0

                  ZZ

                  120,7

                  0707 00 05

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

                  0709 93 10

                  TR

                  131,8

                  ZZ

                  131,8

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  55,2

                  MA

                  59,8

                  TR

                  41,8

                  ZA

                  88,5

                  ZZ

                  61,3

                  0805 50 10

                  AR

                  123,2

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  144,7

                  ZZ

                  111,0

                  0808 10 80

                  AR

                  95,5

                  BR

                  108,5

                  CL

                  123,4

                  CN

                  130,6

                  NZ

                  136,2

                  US

                  107,1

                  ZA

                  99,3

                  ZZ

                  114,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/244 (2017. gada 10. februāris), ar ko neatjauno darbīgās vielas linurona apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               11.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/54

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/244
   (2017. gada 10. februāris),
   ar ko neatjauno darbīgās vielas linurona apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu un 78. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Direktīvu 2003/31/EK (2) linuronu kā darbīgo vielu iekļāva Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

               (2)

               Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

               (3)

               Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā noteikts, ka darbīgās vielas linurona apstiprinājuma termiņš beidzas 2017. gada 31. jūlijā.

               (4)

               Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums par linurona apstiprinājuma atjaunošanu.

               (5)

               Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

               (6)

               Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2015. gada 15. aprīlī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai.

               (7)

               Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

               (8)

               Iestāde 2016. gada 8. jūnijā (6) nosūtīja Komisijai savus secinājumus par to, vai ir gaidāms, ka linurons atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Tika paustas konkrētas bažas, jo īpaši par to, ka iedzīvotāju–bērnu ekspozīcija pārsniedz toksikoloģisko etalonvērtību (AOEL) un ka lietotāju ekspozīcija, ņemot vērā rokā turama smidzinātāja lietojumu, arī pārsniedz AOEL, pat ja tiek lietoti individuālie aizsardzības līdzekļi. Turklāt tika konstatēts augsts risks attiecībā uz putniem un savvaļas zīdītājiem, nemērķa posmkājiem un nemērķa augsnes makroorganismiem. Tā kā datu kopumos bija vairāki nopietni trūkumi, nevarēja pabeigt riska novērtējumu attiecībā uz patērētājiem. Turklāt nevarēja pabeigt arī ekspozīcijas un riska novērtējumu attiecībā uz vairākām vides jomām, tostarp gruntsūdeņiem.

               (9)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (7) linuronu klasificē kā reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu. Lietojot vielu ierosinātajos veidos, iedzīvotāju–bērnu ekspozīcija pārsniedz AOEL. Lai pierādītu, ka reālajos piedāvātajos lietošanas apstākļos cilvēku eksponētība vielai ir nebūtiska, ekspozīcija nedrīkst pārsniegt AOEL, tādējādi linurona izmantošana reālajos piedāvātajos lietošanas apstākļos tā, lai cilvēku eksponētība vielai būtu nebūtiska, nav iespējama. Turklāt papildu prasība, ar ko pierāda nebūtisku ekspozīciju, ir, ka darbīgās vielas atliekas nepārsniedz atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (8) 18. panta 1. punkta b) apakšpunktam noteikto sākotnējo vērtību. Maksimālo atlieku līmeni nevar atvasināt no pieejamiem datiem attiecībā uz linurona lietošanu paredzētajā veidā, tomēr pieejamie atlieku noteikšanas izmēģinājumu dati attiecībā uz paredzēto lietošanas veidu norāda, ka būtu gaidāms, ka linurona atliekas pārsniegs sākotnējo vērtību, un tāpēc šis nosacījums nav izpildīts. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.4. punktā noteiktās prasības nav izpildītas.

               (10)

               Turklāt papildus linurona klasificēšanai par reproduktīvajai sistēmai toksisku 1.B kategorijas vielu linurons ir klasificēts arī kā 2. kategorijas kancerogēna viela saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008, un tādēļ uzskata, ka linuronam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punktu. Turklāt pieejamie zinātniskie pierādījumi liecina, ka linuronam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības, kas var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku un nemērķa organismu endokrīnos orgānus. Cilvēku nebūtiska eksponētība linuronam reālos lietošanas apstākļos ir izslēgta 9. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punkta pirmajā daļā noteiktās prasības nav izpildītas.

               (11)

               Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt piezīmes par Iestādes secinājumu. Turklāt saskaņā ar Īstenošanas regulas (EK) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt piezīmes par atjaunošanas ziņojumu. Pieteikuma iesniedzējs sniedza komentārus, un tie tika rūpīgi izskatīti.

               (12)

               Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja argumentiem, ar vielu saistītās bažas netika novērstas.

               (13)

               Tāpēc nav konstatēts, ka 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti attiecībā uz vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem. Tādēļ darbīgās vielas linurona apstiprinājums nebūtu jāatjauno.

               (14)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011.

               (15)

               Dalībvalstīm būtu jāatvēl zināms laiks, lai atsauktu linuronu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas.

               (16)

               Ja attiecībā uz linuronu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2018. gada 3. jūnijā.

               (17)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/950 (9) linurona apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2017. gada 31. jūlijam, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Ņemot vērā to, ka lēmums ir pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro pēc iespējas drīzāk.

               (18)

               Šī regula neskar iespēju iesniegt citus pieteikumus attiecībā uz linurona apstiprināšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu.

               (19)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Darbīgās vielas apstiprinājuma neatjaunošana
   Darbīgās vielas linurona apstiprinājumu neatjauno.
   2. pants
   Pārejas pasākumi
   Dalībvalstis ne vēlāk kā 2017. gada 3. jūnijā atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas kā darbīgo vielu satur linuronu.
   3. pants
   Pagarinājuma periods
   Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 3. jūnijā.
   4. pants
   Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā svītro 51. rindu par linuronu.
   5. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 10. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2003. gada 11. aprīļa Direktīva 2003/31/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai iekļautu 2,4-DB, beta-ciflutrīnu, ciflutrīnu, iprodionu, linuronu, maleīnhidrazīdu un pendimetalīnu kā aktīvās vielas (OV L 101, 23.4.2003., 3. lpp.).

      (3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

      (5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

      (6)  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2016. Secinājums par darbīgās vielas linurona pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo pārskatīšanu. EFSA Journal, 2016;14(2):4406 (173. lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2016.4406.

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

      (9)  Komisijas 2016. gada 15. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2016/950, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām 2,4-DB, beta-ciflutrīns, ciazofamīds, Coniothyrium minitans celmam CON/M/91-08 (DSM 9660), deltametrīns, dimetēnamīds-P, etofumezāts, fenamidons, flufenacets, flurtamons, foramsulfurons, fostiazāts, imazamokss, iprodions, izoksaflutols, jodsulfurons, karfentrazonetils, linurons, maleīnhidrazīds, mezotrions, oksasulfurons, pendimetalīns, pikoksistrobīns, siltiofams un trifloksistrobīns (OV L 159, 16.6.2016., 3. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1530 (2017. gada 7. septembris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajai vielai tefuril-kvizalofopam-P (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               8.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 232/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1530
   (2017. gada 7. septembris),
   ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajai vielai tefuril-kvizalofopam-P
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļa nosaka darbīgās vielas, ko uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

               (2)

               Ņemot vērā resursus un laiku, kas vajadzīgi, lai pabeigtu novērtēt pieteikumus uz apstiprinājuma atjaunināšanu lielam skaitam tādu darbīgo vielu, kuru apstiprinājumi beidzas laikā no 2019. gada līdz 2021. gadam, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2016) 6104 (3) tika izveidota darba programma, kurā tika vienkopus sagrupētas līdzīgas darbīgās vielas un, balstoties uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 18. pantā minētajiem drošības apsvērumiem attiecībā uz cilvēka vai dzīvnieku veselību vai vidi, noteiktas prioritātes.

               (3)

               Darbīgo vielu propakvizofopa, etil-kvizalofopa-P un tefuril-kvizalofopa-P apstiprinājuma beigas sākotnēji bija paredzētas laikā no 2019. gada līdz 2021. gadam. Šīs trīs vielas ir kvizalofopa estera varianti, tāpēc tām ir līdzīgas īpašības. Ņemot vērā Īstenošanas lēmumu C(2016) 6104, tefuril-kvizalofopa-P bīstamās īpašības (4) un to, ka šīm trīs vielām ir būtiskas līdzīgas īpašības, ir lietderīgi tās sagrupēt, lai saskaņotu šo vielu novērtējuma grafiku un salīdzinošās izvērtēšanas procesu, ko veic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Līdz ar to dokumentācija par šīm trim vielām būtu jāiesniedz to attiecīgajām ziņotājām dalībvalstīm, ievērojot to pašu termiņu.

               (4)

               Propakvizofopa un etil-kvizalofopa-P apstiprinājuma darbība beidzas 2021. gada 30. novembrī. Lai saskaņotu tefuril-kvizalofopa-P novērtējuma termiņu ar abu pārējo vielu novērtējumu, tefuril-kvizalofopa-P apstiprinājuma periods būtu jāpagarina.

               (5)

               Tefuril-kvizalofopa-P apstiprinājuma atjaunošanas pieteikums tika iesniegts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (5).

               (6)

               Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā izvirzīto mērķi, ja ne vēlāk kā 30 mēnešus pirms šīs regulas 1. pantā noteiktā termiņa beigu datuma nav saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 iesniegta papildu dokumentācija, Komisija termiņa beigas nosaka tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai agrākajā iespējamajā datumā pēc tās pieņemšanas.

               (7)

               Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. panta pirmajā daļā izvirzīto mērķi, gadījumos, kad Komisija pieņem regulu, kurā noteikts, ka šajā regulā minētajai darbīgajai vielai apstiprinājums nav atjaunots, jo nav izpildīti apstiprinājuma kritēriji, Komisija termiņa beigas nosaka vai nu tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai regulas spēkā stāšanās datumā, izvēloties attiecīgo vēlāko datumu, ja vien darbīgās vielas apstiprinājums nav atjaunots. Kas attiecas uz gadījumiem, kad Komisija pieņem regulu, kurā paredzēta šajā regulā minētās darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana, Komisija atbilstoši apstākļiem centīsies noteikt agrāko iespējamo piemērošanas datumu.

               (8)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011.

               (9)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” 279. ieraksta datumu “2019. gada 30. novembris” attiecībā uz tefuril-kvizalofopu-P aizstāj ar datumu “2021. gada 30. novembris”.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 7. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.

      (3)  Komisijas 2016. gada 28. septembra Īstenošanas lēmums, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 izveido darba programmu tādu darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas pieteikumu novērtēšanai, kuru termiņš beidzas 2019., 2020. un 2021. gadā (OV C 357, 29.9.2016., 9. lpp.).

      (4)  Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras riska novērtēšanas komitejas (RAC) atzinums par ierosinājumu ES līmenī saskaņoti klasificēt un marķēt tefuril-kvizalofopu-P. Pieņemts 2016. gada 3. jūnijā.

      (5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 713/2012 ( 2012. gada 3. augusts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               4.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 209/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 713/2012
   (2012. gada 3. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 3. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  TR

                  69,6

                  XS

                  32,3

                  ZZ

                  51,0

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  107,2

                  ZZ

                  107,2

                  0805 50 10

                  AR

                  91,9

                  TR

                  91,0

                  UY

                  101,4

                  ZA

                  100,8

                  ZZ

                  96,3

                  0806 10 10

                  CL

                  226,1

                  EG

                  235,3

                  IL

                  138,6

                  IN

                  210,3

                  MA

                  194,2

                  MX

                  186,2

                  TN

                  203,8

                  TR

                  145,6

                  ZZ

                  192,5

                  0808 10 80

                  AR

                  173,9

                  BR

                  87,6

                  CL

                  118,3

                  NZ

                  124,3

                  US

                  165,5

                  ZA

                  101,5

                  ZZ

                  128,5

                  0808 30 90

                  AR

                  200,3

                  CL

                  139,3

                  ZA

                  102,8

                  ZZ

                  147,5

                  0809 29 00

                  TR

                  416,8

                  ZZ

                  416,8

                  0809 30

                  TR

                  164,1

                  ZZ

                  164,1

                  0809 40 05

                  BA

                  64,6

                  IL

                  69,8

                  MK

                  70,3

                  ZZ

                  68,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1290/2011 ( 2011. gada 9. decembris ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               10.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/45

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1290/2011
   (2011. gada 9. decembris),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./12. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1280/2011 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Īstenošanas regulas (ES) Nr. 971/2011 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 10. decembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 9. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 327, 9.12.2011., 58. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 10. decembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 11 10 (1)

                  41,53

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  41,53

                  2,45

                  1701 12 10 (1)

                  41,53

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,53

                  2,15

                  1701 91 00 (2)

                  45,89

                  3,70

                  1701 99 10 (2)

                  45,89

                  0,57

                  1701 99 90 (2)

                  45,89

                  0,57

                  1702 90 95 (3)

                  0,46

                  0,24

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2389 (2015. gada 17. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

text:
               18.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 332/119

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2389
   (2015. gada 17. decembris),
   ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam.

               (2)

               Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim attiecībā uz dažām kvotām iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

               (3)

               Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

               (4)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 17. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka kārtību, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 774/94, kad atver un pārvalda noteiktas Kopienas muitas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozarē (OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.):

      (3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam
                  (%)

                  Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
                  (kg)

                  09.4410

                  0,16909

                  —

                  09.4411

                  0,171057

                  —

                  09.4412

                  0,177304

                  —

                  09.4420

                  0,192789

                  —

                  09.4421

                  —

                  175 000

                  09.4422

                  0,192789

                  —


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1270/2014 ( 2014. gada 28. novembris ), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               29.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 344/5

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1270/2014
   (2014. gada 28. novembris),
   ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 269/2014 (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 269/2014.

               (2)

               Ievērojot arvien pastāvošo situācijas nopietnību uz vietas Ukrainā, Padome uzskata, ka Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā iekļautajam to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstam, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, būtu jāpievieno papildu personas un vienības.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā uzskaitītās personas un vienības pievieno sarakstam, kas izklāstīts Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 28. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

      PIELIKUMS
      To personu un vienību saraksts, kas minētas 1. pantā

         Personas

                  Vārds, uzvārds

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Sarakstā iekļaušanas datums

                     Serhiy KOZYAKOV (jeb Sergey Kozyakov)
                  Сергей Козьяков

                  29.09.1982.

                  Pildot “Luhanskas Centrālās vēlēšanu komisijas vadītāja” pienākumus, viņš ir atbildīgs par tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra“vēlēšanām” tā dēvētajā “Luhanskas tautas republikā”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus un organizējot nelikumīgās “vēlēšanas”, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                     Oleg AKIMOV (jeb Oleh AKIMOV)
                  Олег Акимов

                  “Luhanskas ekonomikas savienības” deputāts “Luhanskas tautas republikas”“Nacionālajā padomē”. Kandidēja tā dēvētajās 2014. gada 2. novembra“vēlēšanās” uz tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas”“vadītāja” amatu. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus un oficiāli kandidējot nelikumīgajās “vēlēšanās”, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                     Larisa AIRAPETYAN (jeb Larysa Ayrapetyan, Larisa Ayrapetyan jeb Larysa Ayrapetyan)
                  Лариса Айрапетян

                  Tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas”“veselības ministre”. Kandidēja tā dēvētajās 2014. gada 2. novembra“vēlēšanās” uz tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas”“vadītāja” amatu.
                  Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus un oficiāli kandidējot nelikumīgajās “vēlēšanās”, viņa tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                     Yuriy SIVOKONENKO (jeb Yuriy Sivokonenko, Yury Sivokonenko, Yury Syvokonenko)
                  Юрий
                  Викторович Сивоконенко

                  Tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas”“parlamenta” deputāts un darbojas Donbasa “Berkut” veterānu savienībā. Kandidēja tā dēvētajās 2014. gada 2. novembra“vēlēšanās” uz tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas”“vadītāja” amatu. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus un oficiāli kandidējot nelikumīgajās “vēlēšanās”, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Aleksandr KOFMAN (jeb Oleksandr Kofman)
                  Александр Игоревич Кофман

                  Tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas”“parlamenta”“priekšsēdētāja pirmais vietnieks”. Kandidēja tā dēvētajās 2014. gada 2. novembra“vēlēšanās” uz tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas”“vadītāja” amatu. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus un oficiāli kandidējot nelikumīgajās “vēlēšanās”, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Ravil KHALIKOV
                  Равиль Халиков

                  Tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas”“premjerministra pirmais vietnieks” un bijušais “ģenerālprokurors”.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Dmitry SEMYONOV
                  Дмитрий Семенов

                  Tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas”“premjerministra vietnieks finanšu jautājumos”.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Oleg BUGROV
                  Олег Бугров

                  Tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas”“aizsardzības ministrs”.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Lesya LAPTEVA
                  Леся Лаптева

                  Tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas”“izglītības, zinātnes, kultūras un reliģijas ministre”.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņa tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (jeb Yevhen Eduardovych Mychaylov)

                  17.03.1963., Arkhangelsk

                  Tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas”“valdības lietu pārvaldes vadītājs”.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Ihor Vladymyrovych KOSTENOK (jeb Igor Vladimirovich Kostenok)
                  Игорь Владимирович Костенок

                  Tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas”“izglītības ministrs”.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (jeb Yevhen Vyacheslavovych Orlov)
                  Евгений Вячеславович Орлов

                  Tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas”“Nacionālās padomes” loceklis.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO (jeb Vladislav Nykolayevich Deynego)
                  Владислав Дейнего

                  Tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas”“Tautas padomes”“vadītāja vietnieks”.
                  Uzņemoties un pildot minētos pienākumus, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

         Vienības

                  Nosaukums

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Sarakstā iekļaušanas datums

                  Doņeckas republika (publiska organizācija)
                  Донецкая республика

                  Publiska “organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra“vēlēšanām”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā. Tās vadītājs ir Alexander ZAKHARCHENKO, un dibinātājs – Andriy PURGIN.

                  29.11.2014.

                  Miers Luhanskas reģionam (krieviski: Mir Luganschine)
                  Мир Луганщине

                  Publiska “organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra“vēlēšanām”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā. Tās vadītājs ir Igor PLOTNITSKY.

                  29.11.2014.

                  Brīvais Donbass (jeb “Free Donbas”, “Svobodny Donbass”)
                  Свободный Донбасс

                  Publiska “organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Doņeckas tautas republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra“vēlēšanām”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Tautas savienība (Narodny Soyuz)
                  Народный союз

                  Publiska “organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra“vēlēšanām”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.

                  Luhanskas ekonomikas savienība (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz)

                  “Sociāla organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra“vēlēšanām”. Izvirzīja Oleg AKIMOV kā kandidātu tā dēvētās “Luhanskas tautas republikas”“vadītāja” amatam. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums, un tādēļ tās ir nelikumīgas.
                  Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                  29.11.2014.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 734/2014 ( 2014. gada 3. jūlijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               4.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 197/64

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 734/2014
   (2014. gada 3. jūlijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 3. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  67,6

                  TR

                  90,6

                  XS

                  59,1

                  ZZ

                  72,4

                  0707 00 05

                  MK

                  34,9

                  TR

                  80,6

                  ZZ

                  57,8

                  0709 93 10

                  TR

                  103,8

                  ZZ

                  103,8

                  0805 50 10

                  AR

                  109,8

                  BO

                  136,6

                  TR

                  107,6

                  UY

                  127,1

                  ZA

                  124,3

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  127,0

                  BR

                  88,9

                  CL

                  92,2

                  NZ

                  131,5

                  US

                  144,9

                  ZA

                  124,9

                  ZZ

                  118,2

                  0808 30 90

                  AR

                  70,6

                  CL

                  106,2

                  NZ

                  200,8

                  ZA

                  100,1

                  ZZ

                  119,4

                  0809 10 00

                  MK

                  88,5

                  TR

                  238,6

                  ZZ

                  163,6

                  0809 29 00

                  TR

                  254,2

                  ZZ

                  254,2

                  0809 30

                  TR

                  141,4

                  XS

                  54,4

                  ZZ

                  97,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.