title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/73 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam

text:
                  18.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 16/108

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/73
         (2019. gada 17. janvāris),
         ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Procedūras sākšana

                     (1)

                     Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2017. gada 20. oktobrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Eiropas Savienībā (“Savienība”) importētiem Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes velosipēdiem ar pedāļu mīšanas palīgfunkciju un ar palīgelektromotoru (“elektriskie velosipēdi”).

                     (2)

                     Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

                     (3)

                     Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2017. gada 8. septembrī sūdzību iesniedza Eiropas Velosipēdu ražotāju asociācija (“sūdzības iesniedzējs” jeb “EBMA”). Sūdzības iesniedzēja produkcija veido vairāk nekā 25 % no kopējā elektrisko velosipēdu ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

                     (4)

                     Komisija 2017. gada 21. decembrī ierosināja antisubsidēšanas izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes elektrisko velosipēdu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (3).

               1.2.   Importa reģistrēšana

                     (5)

                     Sūdzības iesniedzējs 2018. gada 31. janvārī iesniedza pieprasījumu reģistrēt elektrisko velosipēdu importu no ĶTR saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. Komisija 2018. gada 3. maijā publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2018/671 (“reģistrācijas regula”) (4), no 2018. gada 4. maija attiecinot reģistrāciju uz elektrisko velosipēdu importu no ĶTR.

               1.3.   Pagaidu pasākumi

                     (6)

                     Komisija 2018. gada 18. jūlijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1012 (5) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes elektrisko velosipēdu importam Savienībā.

                     (7)

                     Kā norādīts pagaidu regulas 7. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas laikposms” jeb “IL”), un kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas laikposma beigām (“attiecīgais laikposms”).

               1.4.   Turpmākā procedūra

                     (8)

                     Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), sūdzības iesniedzēji, Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCME”), Eiropas Elektrisko velosipēdu importētāju grupa (“CEIEB”), individuāli nesaistīti importētāji un individuāli Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza rakstisku informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem.

                     (9)

                     Personām, kuras to lūdza, sniedza iespēju tikt uzklausītām. Notika sūdzības iesniedzēju, CEIEB, nesaistīto importētāju un viena individuāla Ķīnas ražotāja eksportētāja uzklausīšana. Minētā Ķīnas ražotāja eksportētāja viena uzklausīšana notika pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                     (10)

                     Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un iztirzāja tās, kā sīki izklāstīts šajā regulā.

                     (11)

                     Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Lai pārbaudītu nesaistīto importētāju atbildes uz anketas jautājumiem, tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās:

                                 —

                                    BH BIKES EUROPE S.L. (Vitorija, Spānija);

                                 —

                                    BIZBIKE BVBA (Vilsbeke, Beļģija);

                                 —

                                    NEOMOUV SAS (Flēša, Francija).

                     (12)

                     Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes elektrisko velosipēdu importam Savienībā (“galīgās informācijas izpaušana”).

                     (13)

                     Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgi ņemtas vērā.

               1.5.   Izlases veidošana

                     (14)

                     Šīs regulas 1. pielikumā ietvertajā Ķīnas ražotāju eksportētāju sarakstā tika ieviestas izmaiņas, lai ņemtu vērā viena Ķīnas ražotāja eksportētāja nosaukuma maiņu uz Easy Electricity Technology Co., Ltd., kā arī 1. pielikumā tika iekļauts vēl viens ražotājs eksportētājs, proti, Wuxi Shengda Vehicle Technology Co., Ltd.

               1.6.   Atsevišķa pārbaude

                     (15)

                     Seši izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji oficiāli pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Trīs no minētajiem uzņēmumiem bija uzņēmumu grupas ar kopumā sešiem saistītiem tirgotājiem. Turklāt divi no uzņēmumiem, kas oficiāli prasīja veikt atsevišķu pārbaudi, pieprasīja arī tirgus ekonomikas režīmu. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas četri no minētajiem uzņēmumiem atkārtoti pieprasīja atsevišķu pārbaudi.

                     (16)

                     Kā paskaidrots pagaidu regulas 47. apsvērumā, tik liela pieprasījumu skaita pārbaude būtu pārmērīgi apgrūtinoša un nebūtu ļāvusi pabeigt izmeklēšanu pamatregulā noteiktajā laikposmā. Turklāt papildu laikposms no pagaidu posma līdz galīgajam posmam nebija pietiekams, lai Komisija varētu izskatīt tik lielu pieprasījumu skaitu. Tāpēc Komisija apstiprināja savu lēmumu neizpildīt pieprasījumus par atsevišķu pārbaužu veikšanu.

               1.7.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

                     (17)

                        CCCME, Bodo Vehicle, Suzhou Rununion un Jinhua Vision atkārtoti apgalvoja, ka, tā kā 15. iedaļas a) daļas ii) punkts Protokolā par Ķīnas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (“PTO”) pārstāja būt spēkā pēc 2016. gada 11. decembra, Komisijai dempinga esība būtu jānosaka, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū un Ķīnas ražotāju eksportētāju izmaksām. Komisija iztirzāja šo apgalvojumu, kā paskaidrots pagaidu regulas 3.1.1. iedaļā.

                     (18)

                     Komisija piemēroja tiesību aktus, kas ir spēkā un ir piemērojami šai izmeklēšanai, proti, pamatregulas 2. panta 7. punkta a) un b) apakšpunktu.

                     (19)

                        Giant Electric Vehicle (“Giant”) atbildēja uz pagaidu informācijas izpaušanu, atkārtojot savus apgalvojumus, ka Komisijai bija jāpiemēro Giant TER, jo Giant ieskatā tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem TER piemērošanas kritērijiem, konkrēti pirmajam un trešajam kritērijam. Giant jo īpaši apstrīdēja to, kā Komisija interpretējusi valsts iejaukšanos, argumentējot, ka valsts iejaukšanās iespējamība nav pietiekama, lai noraidītu prasību par TER. Minētais uzņēmums arī atkārtoti argumentēja, ka tirgus izkropļojumu ietekme uz alumīnija cenu nav būtiska.

                     (20)

                     Attiecībā uz pirmo kritēriju Komisija konstatēja būtisku valsts iejaukšanos attiecībā uz alumīnija tirgu, kā sīki izklāstīts TER konstatējumu dokumentā, kas datēts 2018. gada 3. maiju, 29. maija vēstulē, kurā sniegta atbilde uz Giant piezīmēm par TER konstatējumiem, un pagaidu regulā, jo īpaši 88. un 89. apsvērumā. Komisija konstatēja, ka Ķīnas valdība var īstenot pilnīgu kontroli pār alumīnija tirgu un ka tā regulē alumīnija tirgu nolūkā novērst ekonomisko arbitrāžu. Komisija konstatēja, ka šī situācija izraisa alumīnija tirgus izkropļojumus ĶTR un ir uzskatāma par ievērojamu Ķīnas valdības iejaukšanos. Izkropļojumi alumīnija tirgū ir tik smagi, ka nav arbitrāžas, kuras trūkums pats par sevi jau ir būtisks izkropļojums.

                     (21)

                        Giant nekad nav apstrīdējis Komisijas konstatējumus par būtisku valsts iejaukšanos ĶTR alumīnija tirgū un par Ķīnas valdības pilnīgo kontroli pār šo tirgu. Tas tikai apgalvoja, ka šīs valsts iejaukšanās ietekme nebija būtiska no vērtības viedokļa izmeklēšanas laikposmā. Komisija nevar piekrist ierosinātajai interpretācijai, kuru nepamato Giant citētā judikatūra (6). Faktiski saskaņā ar judikatūru pirmais kritērijs liedz piemērot TER, ja valsts ir būtiski iejaukusies tirgus konjunktūrā. Būtiskā valsts iejaukšanās šajā saistībā nepamatotu secinājumu, ka attiecībā uz ražotāju, kas darbojas šādā tirgū, dominējoši ir tirgus ekonomikas nosacījumi (7).

                     (22)

                     Tādējādi tika apstiprināts pagaidu regulā izdarītais Komisijas konstatējums par pirmo kritēriju.

                     (23)

                     Attiecībā uz trešo kritēriju Giant apgalvoja, ka Komisija nav izskatījusi tā apgalvojumus, ka finansiālie stimuli ir nenozīmīgi, un nav mantoti no agrākās ārpustirgus ekonomikas sistēmas, bet ir leģitīmas rūpniecības politikas izpausme. Giant arī atkārtoti apgalvoja, ka Komisijai bija jāņem vērā to zemes izmantošanas tiesību nozīmīgums, kuras piešķir bez maksas uz to termiņu, kas ir 50 gadi.

                     (24)

                     Komisija norāda, ka apgalvojums par finansiālajiem stimuliem, kā arī attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām piemērojamo metodiku tika ne vien plaši iztirzāts TER konstatējumu dokumentā, bet arī aplūkots 2018. gada 29. maija vēstulē, kurā tika atbildēts uz Giant piezīmēm. Turklāt Komisijas argumentācija ir izklāstīta arī pagaidu regulā, jo īpaši tās 91. un 92. apsvērumā.

                     (25)

                     Pamatojoties uz minētajos dokumentos izklāstīto argumentāciju, Komisija secināja, ka preferenciālā nodokļa likme bija daļēji pastāvīgs un neierobežots finansiāls stimuls, kuram arī varētu būt mērķis piesaistīt kapitālu par diskontētām likmēm, tādējādi būtiski kropļojot konkurenci ilgā laika periodā. Komisija arī secināja, ka nodokļa atskaitījums par pētniecības un izstrādes izdevumiem tika piemērots periodiski un nebija ierobežots laikā, tāpēc tam bija līdzīga ietekme. Visbeidzot, Komisija atgādina, ka Giant faktiski nemaksāja par savām zemes izmantošanas tiesībām (sk. 21. apsvērumu). Giant nesniedza jaunus argumentus.

                     (26)

                     Tādējādi trešais kritērijs, proti, prasība, ka nedrīkst būt pārmērīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās ārpustirgus ekonomikas sistēmas, tik un tā nav izpildīts.

                     (27)

                        CEIEB apgalvoja, ka atteikšanās piemērot TER Ķīnas ražotājam eksportētājam ir diskriminējoša, jo Savienības ražošanas nozare pērk alumīnija rāmjus no ĶTR un tādējādi arī gūst labumu no izkropļojumiem ĶTR alumīnija tirgū. CEIEB arī aktualizēja jautājumu par Savienības ražošanas nozares veikto alumīnija rāmju importu no ĶTR atbilstoši atliktās nodokļa maksāšanas shēmai. Minētie apgalvojumi tika noraidīti. Savienības ražošanas nozares pirkumiem nav nozīmes attiecībā uz analīzi, kuru veic saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu un kuras mērķis ir normālās vērtības noteikšanā izvērtēt, vai ražotājs eksportētājs ir tiesīgs saņemt TER. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tam nav nozīmes attiecībā uz TER noteikšanu.

               1.8.   Izmeklēšanas laikposms un attiecīgais laikposms

                     (28)

                     Tā kā piezīmes par izmeklēšanas laikposmu un attiecīgo laikposmu netika saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 7. apsvērums.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Apgalvojumi par ražojuma klāstu

                     (29)

                     Pēc pagaidu regulas publicēšanas trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, viens importētājs un CCCME atkārtoti izteica savu apgalvojumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 57.–63. apsvērumā, proti, ka no ražojuma klāsta būtu jāizslēdz elektriskie velosipēdi ar motorizētu pedāļu mīšanas palīgfunkciju, kuru ātrums ir līdz 45 km/h (“ātrgaitas elektriskie velosipēdi”).

                     (30)

                     Minētās personas argumentēja, ka ātrgaitas elektriskajiem velosipēdiem ir būtiski atšķirīgas īpašības un paredzētie lietojumi, uz tiem neattiecina tās pašas regulatīvās prasības, būtiski atšķiras to cenas un izmaksas, kā arī no patērētāju viedokļa tie nav savstarpēji aizvietojami ar pārējiem elektriskajiem velosipēdiem ar motorizētu pedāļu mīšanas palīgfunkciju, kuru ātrums ir līdz 25 km/h un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana.

                     (31)

                        CCCME apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā, ka patērētāju īstenotā izmaiņu veikšana programmatūrā attiecībā uz atslēgšanās ātrumu, kā minējis sūdzības iesniedzējs, ir nelikumīga, un piebilda, ka šo varbūtību nevar uzskatīt par iespējamu.

                     (32)

                     Sūdzības iesniedzējs piekrita, ka tas, ka patērētāji palielina motorizētās pedāļu mīšanas palīgfunkcijas atslēgšanās ātrumu, veicot izmaiņas programmatūrā, ir nelikumīgi. Tomēr tas atgādināja, ka tā apgalvojums nebija saistīts ar šādu iespēju, bet gan attiecās uz izmaiņām, ko veica ekonomikas dalībnieki (importētāji, tirgotāji) pirms elektrisko velosipēdu pārdošanas Savienības tirgū. Patiešām, ja šādas izmaiņas programmatūras programmēšanā ir saistītas ar motorizētās pedāļu mīšanas palīgfunkcijas atslēgšanās ātrumu samazināšanu, tās ir likumīgas no ražojuma tipa apstiprinājuma viedokļa. Sūdzības iesniedzējs piebilda, ka šādas izmaiņas programmatūras programmēšanā rada acīmredzamu antidempinga un antisubsidēšanas pasākumu apiešanas risku.

                     (33)

                     Komisija norāda, ka pagaidu regulas 65. apsvērums attiecas ne tikai uz patērētāju veiktām izmaiņām programmatūrā, bet tajā ir runa par programmatūras programmēšanu kopumā. Turklāt minētajā apsvērumā ir skaidri minēta iespēja gan palielināt, gan samazināt atslēgšanās ātrumu. Lai gan CCCME norāda, ka tas, ka patērētājs palielina motorizētās pedāļu mīšanas palīgfunkcijas atslēgšanās ātrumu, veicot izmaiņas programmatūrā, ir nelikumīgi, tas tomēr neapšauba citas programmatūras programmēšanā veiktas izmaiņas, piemēram, motorizētās pedāļu mīšanas palīgfunkcijas atslēgšanās ātruma samazināšanu, ko veic šīs regulas 32. apsvērumā minētie ekonomikas dalībnieki. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

                     (34)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME apgalvoja, ka Komisija argumentu par ekonomikas dalībniekiem, nevis patērētājiem, kas maina programmatūras programmēšanu, lai palielinātu vai samazinātu motorizētās palīgfunkcijas atslēgšanās ātrumu, pirmo reizi ir norādījusi tikai galīgās informācijas izpaušanā. Šis apgalvojums nav pareizs. Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, pagaidu regulas 65. apsvērumā ir minēti visi programmatūras programmēšanas veidi, neatkarīgi no tā, kurš veic programmatūras programmēšanu. Nekur nav norādīts, ka pagaidu regulas 65. apsvērums attiecas tikai uz programmatūras programmēšanu, ko veic patērētāji, un neietver programmatūras programmēšanu ko veic ekonomikas dalībnieki. Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka galīgās informācijas izpaušanas dokumentā ietvertā informācija ir pietiekama, lai ieinteresētās personas varētu sniegt piezīmes.

                     (35)

                        CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēja arguments, ka visiem elektriskajiem velosipēdiem veic vienādus testus saskaņā ar standartu EN 15194, ir neprecīzs. CCCME norādīja, ka saskaņā ar standartu EN 15194 visiem elektriskajiem velosipēdiem piemēro vienādas testa procedūras. Tomēr minētajam standartam nav ietekmes uz ātruma starpību, kas nosaka atšķirīgas prasības un padara ātrgaitas elektriskos velosipēdus par savstarpēji neaizvietojamiem ar citiem elektriskajiem velosipēdiem. CCCME arī argumentēja, ka atšķirībā no parastajiem elektriskajiem velosipēdiem ātrgaitas elektriskie velosipēdi neietilpst standarta EN 15194 darbības jomā.

                     (36)

                        CCCME norādīja, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 168/2013 ātrgaitas elektriskie velosipēdi ir aplūkoti kā mopēdi, ko paredzēts izmantot uz koplietošanas ceļiem (8). Minētās regulas darbības joma neattiecas uz elektriskajiem velosipēdiem ar motorizētu pedāļu mīšanas palīgfunkciju, kuru ātrums ir līdz 25 km/h. Papildu noteikumi, kas piemērojami ātrgaitas elektriskajiem velosipēdiem, attiecas uz nodokļiem, licencēšanu un apdrošināšanu, numurzīmēm un mopēdiem atbilstošu ķiveru un drošības atbilstības pārbaudēm.

                     (37)

                        CCCME norādīja, ka pagaidu regulas 70. apsvērumā sniegtā argumentācija, ka visiem elektriskajiem velosipēdiem ir vienādas fizikālās īpašības, neatspēko argumentu, ka pastāv atšķirīgas aprīkojuma un regulatīvās prasības, kas saistītas ar ātrgaitas elektriskajiem velosipēdiem. CCCME apgalvoja, ka šo atšķirīgo prasību dēļ ātrgaitas elektriskie velosipēdi nav savstarpēji aizvietojami ar citiem elektriskajiem velosipēdiem un ka patērētāji piekrīt šim viedoklim. Lai pamatotu šo apgalvojumu, CCCME atsaucās uz Eiropas Riteņbraucēju federācijas iebildumu pret Komisijas priekšlikumu pieprasīt civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu par visiem elektriskajiem velosipēdiem, nevis tikai ātrgaitas elektriskajiem velosipēdiem.

                     (38)

                     Sūdzības iesniedzējs atkārtoti apgalvoja, ka visiem elektriskajiem velosipēdiem ir vienādas fiziskās īpašības. Sūdzības iesniedzējs jo īpaši norādīja, ka visi elektriskie velosipēdi tiek izgatavoti no vienām un tām pašām velosipēdu detaļām un sastāvdaļām un ka nav tādu velosipēdu detaļu, kas tiktu izmantotas vienīgi ātrgaitas elektriskajiem velosipēdiem. Tas attiecas arī uz motoriem, ko ražo lielākie motoru ražotāji un ko var izmantot visu veidu elektrisko velosipēdu piedziņai ar atbilstoši saprogrammētu programmatūru. Tāpēc atšķirību starp ātrgaitas elektriskajiem velosipēdiem un citiem elektriskajiem velosipēdiem nevar ticami noteikt, pamatojoties uz to ārējo izskatu.

                     (39)

                     Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka patērētāju uztvere nav noteicošs faktors ražojuma klāsta noteikšanā tirdzniecības aizsardzības procedūrās, un apgalvoja, ka dažādajās lietojuma kategorijās (piemēram, lietošanai svārstsatiksmē, uz sabiedriskajiem ceļiem, sacīkstēs un kalnos) ir pieejami elektriskie velosipēdi ar visiem motorizētas pedāļu mīšanas palīgfunkcijas līmeņiem un tos tirgo visām klientu grupām neatkarīgi no viņu vecuma un dzimuma. Tāpēc patērētāju uztvere un lietojums nepamato ātrgaitas elektrisko velosipēdu izslēgšanu no ražojuma klāsta.

                     (40)

                     Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka tipa apstiprinājuma kritērijs un — vispārīgākā nozīmē — klasifikācija atbilstoši Regulai (ES) Nr. 168/2013 nav piemēroti ražojuma klāsta definēšanai šajā gadījumā. Sūdzības iesniedzējs argumentēja, ka tipa apstiprinājumu nepiemēro visiem ātrgaitas elektriskajiem velosipēdiem, bet tikai tiem, ko paredzēts izmantot uz koplietošanas ceļiem. Minētais izslēdz, piemēram, elektriskos kalnu velosipēdus, ko izmanto vienīgi sacensībām vai braukšanai pa bezceļiem kalnos, un tiem arī nepiemēro plašākas prasības attiecībā uz tipa apstiprinājumu (numurzīmi, ķiveri un apdrošināšanu).

                     (41)

                     Turklāt sūdzības iesniedzējs argumentēja, ka elektriskajiem velosipēdiem, kam nepiemēro tipa apstiprinājumu atbilstoši Regulai (ES) Nr. 168/2013, tik un tā piemēro tieši tādas pašas ražojumu drošības prasības saskaņā ar Savienības direktīvu par mašīnām. Sūdzības iesniedzējs arī piebilda, ka piemērojamais standarts, kas nosaka konkrētas prasības, ir viens un tas pats visiem elektriskajiem velosipēdiem, proti, harmonizētais standarts EN 15194, un tāpēc tas atkārtoja savu apgalvojumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 64. apsvērumā.

                     (42)

                     Komisija konstatēja, ka iepriekš izklāstītie CCCME apgalvojumi par savstarpējo aizvietojamību, regulatīvajām prasībām un patērētāju uztveri, ir pagaidu regulas 67.–73. apsvērumā jau iztirzāto apgalvojumu atkārtojums.

                     (43)

                     Komisija norādīja, ka tās priekšlikums attiecināt prasību par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu uz visiem elektriskajiem velosipēdiem, uz kuru CCCME atsaucās, lai pamatotu savu apgalvojumu par patērētāju uztveres atšķirībām, vienlīdz apliecināja to, ka regulatīvo prasību atšķirības turpinājās un nenodrošināja piemērotu un stabilu pamatu ātrgaitas elektrisko velosipēdu izslēgšanai no ražojuma klāsta.

                     (44)

                     Komisija secināja, ka iesniegtā papildu informācija nebija tāda veida informācija, kas mainītu tās konstatējumus par ražojuma klāstu, proti, ka elektriskajiem velosipēdiem ir vienādas fizikālās īpašības un iezīmes un ka patērētāju uztvere, kā arī lietojumi būtiski pārklājas. Tāpēc CCCME argumenti tika noraidīti.

                     (45)

                     Viena ieinteresētā persona argumentēja, ka izmeklēšanā aplūkotā ražojuma klāsts būtu jāierobežo līdz zemas cenas elektriskajiem velosipēdiem. Vidējas un augstas cenas elektriskie velosipēdi būtu izslēdzami no ražojuma klāsta, jo vidējas un augstas cenas elektrisko velosipēdu segmentā neesot dempinga. Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka minētos tirgus segmentus varētu nošķirt, pamatojoties uz elektrisko velosipēdu kvalitāti un veiktspēju, cenu, izmaksām un peļņas normu.

                     (46)

                     Komisija atgādināja, ka attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums tika definēti, pamatojoties uz to fizikālajām īpašībām. Tādus kritērijus kā cena, izmaksas un peļņas norma nevar izmantot attiecīgā ražojuma definēšanai (9). Attiecībā uz kvalitāti un veiktspēju papildus faktam, ka attiecīgā ieinteresētā persona nepaskaidroja, kā sistēmiski novērtēt un kvantitatīvi noteikt šos elementus, Komisija arī atgādina, ka kvalitāti un veiktspēju var ņemt vērā, veicot korekcijas, lai ņemtu vērā fizikālās īpašības. Jebkurā gadījumā, pat ja minētie kritēriji būtu būtiski ražojuma klāsta definēšanai (kā tas tomēr nav), Komisija norāda, ka vairākas ieinteresētās personas izmeklēšanas laikā izteica līdzīgus apgalvojumus, tomēr neviena no tām neiesniedza atbilstošu informāciju, kas būtu pamatojusi vai pieļāvusi iespējamu tirgus segmentāciju. Tā kā nebija nekādu pierādījumu, Komisijai jebkurā gadījumā bija jānoraida minētais arguments, un tā apstiprināja konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 122. apsvērumā.

                     (47)

                     Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par ražojuma klāstu, Komisija apstiprināja secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 67.–74. apsvērumā.

               3.   DEMPINGS

         3.1.   Analogā valsts

                     (48)

                     Netika saņemtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares kā analogās valsts izvēli, un netika ieteiktas citas alternatīvās analogās valstis. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 103. apsvērums.

               3.2.   Normālā vērtība

                     (49)

                     Kā izklāsts pagaidu regulas 103. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgo ražojumu. Piezīmes par šo punktu netika saņemtas.

                     (50)

                     Divi Ķīnas ražotāji eksportētāji apstrīdēja normālās vērtības noteikšanai izmantotās vērtības, kā piemēru minot ražojuma veidu (ražojuma kontroles numuru jeb “RKN”) pārus, kur, vadoties no vispārējās izpratnes elektrisko velosipēdu ražošanas nozarē, vienam ražojuma veidam vajadzētu būt dārgākam par otru, bet faktiski tas bijis lētāks. Abi minētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai būtu jākoriģē normālā vērtība par katru RKN, lai tā vairāk atbilstu domājamām izmantoto materiālu un detālu izmaksām.

                     (51)

                     Šis apgalvojums tika noraidīts, jo normālā vērtība ir noteikta, pamatojoties uz faktiskajām cenām, kas maksātas Savienībā par līdzīgo ražojumu. Katrs elektriskais velosipēds ir būvēts no vairākām sastāvdaļām, kas kopā ar citiem faktoriem nosaka pārdošanas cenu. Šo sastāvdaļu un faktoru apvienotā ietekme var būt lielāka nekā vienas konkrētas sastāvdaļas cenas atšķirību ietekme, kā to apgalvo abi ražotāji eksportētāji. Abi minētie ražotāji eksportētāji neprasīja atbilstoši regulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam veikt korekciju, lai ņemtu vērā fizikālās atšķirības.

                     (52)

                     Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 104.–106. apsvērums.

                     (53)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas divi ražotāji eksportētāji argumentēja, ka 51. apsvērumā sniegtais skaidrojums ir nepietiekams. Attiecīgie ražotāji eksportētāji kā piemēru minēja divus RKN, kam atšķiras tikai dzinēja palīgfunkcijas jaudas līmenis. Minētajā piemērā RKN ar zemākas jaudas dzinēja palīgfunkciju bija iekļauti dārgākas cenas normālās vērtības diapazonā nekā RKN ar augstākas jaudas dzinēja palīgfunkciju.

                     (54)

                     Komisija norādīja, ka šāda situācija nav tipiska attiecībā uz normālo vērtību, kas izmantota šajā izmeklēšanā, jo lielākajā daļā gadījumu RKN ar dārgākas cenas iezīmēm bija iekļauti dārgākas cenas normālās vērtības diapazonā. Patiešām, vidējā normālā vērtība RKN ar augstāku palīgfunkcijas līmeni ir par 60,8 % lielāka nekā RKN ar zemāku palīgfunkcijas līmeni. Situācija, kas minēta 53. apsvērumā, var rasties, neapdraudot šīs normālās vērtības ticamību taisnīga salīdzinājuma nolūkos, jo normālās vērtības pamatā ir vairāku Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienībā. Šāds pārdošanas apjoms vienmēr ietver cenu atšķirības, kas ir atkarīgas no konkrētajiem modeļiem, kuri ietekmē cenu par katru RKN pārdoto ražojumu klāstā. Tāpat arī attiecīgā ražojuma normālā vērtība, kas norādīta diapazonos, dažos gadījumos šķietami palielina cenu atšķirību. Tā notiek, jo divus RKN ar ļoti mazu cenas atšķirību var norādīt divos dažādos diapazonos, ja to cenas ir tuvu diapazona robežām.

                     (55)

                     Tā kā citu apgalvojumu par normālo vērtību nebija, tiek apstiprināts pagaidu regulas 104.–106. apsvērums.

               3.3.   Eksporta cena

                     (56)

                     Tā kā piezīmes par eksporta cenu netika saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 107.–109. apsvērums.

               3.4.   Salīdzinājums

                     (57)

                     Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai nebūtu jāatskaita kredīta izmaksas, kas radušās starp ražotāju un tā saistītajiem pārdošanas uzņēmumiem Eiropā. Šis apgalvojums tika pieņemts. Rezultātā eksporta cena tika koriģēta par mazāk nekā 1 %.

                     (58)

                     Tas pats ražotājs eksportētājs vaicāja, vai normālajā vērtībā bija iekļautas iepakojuma izmaksas un — gadījumā ja šādas izmaksas bija iekļautas normālajā vērtībā — vai salīdzinājums ar eksporta cenu ir veikts ražojumiem ar visu iepakojumu. Šis apgalvojums tika pieņemts attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem, jo normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz iepakotiem līdzīgiem ražojumiem. Rezultātā eksporta cena tika koriģēta par mazāk nekā 1 %.

                     (59)

                     Pagaidu regulas 116. apsvērumā Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt uzticamus un pārbaudāmus izmaksu skaitliskos aprēķinus korekcijas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, lai ņemtu vērā zīmolu importētājiem radušās projektēšanas, tirdzniecības, un pētniecības un izstrādes izmaksas.

                     (60)

                     Divi izlasē iekļauti Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza apgalvojumus korekcijas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu un šajā saistībā iesniedza pierādījumus no saviem zīmolu importētājiem Savienībā. Iesniegtie pierādījumi bija no importētājiem iegūti dati par pētniecības, izstrādes un projektēšanas izmaksām. Minētie importētāji tika pārbaudīti šajā izmeklēšanā.

                     (61)

                     Komisija uzskatīja, ka iesniegtie dati pamato izteiktos apgalvojumus, un piekrita, ka konkrētas pētniecības, izstrādes un projektēšanas izmaksas patiešām ir zīmolu importētāju darbības neatņemama sastāvdaļa. Tomēr tā nevarēja pieņemt ražotāju eksportētāju atlasīto importētāju datus, jo tie attiecās uz plašākiem jautājumiem nekā zīmolu importētāju pētniecības, izstrādes un projektēšanas izmaksas. Paziņoto izmaksu kategoriju būtiskās atšķirības, izteiktas procentos no abu zīmolu importētāju apgrozījuma, nenodrošināja reprezentatīvu pamatu izmaksu noteikšanai, kas bija vajadzīga, lai veiktu apgalvojumā prasīto korekciju.

                     (62)

                     Tomēr Komisijai izdevās noteikt šīs izmaksas izlasē iekļauto un pārbaudīto Savienības ražotāju uzskaites dokumentos, jo tie iesniedza datu avotu par normālo vērtību šajā izmeklēšanā. Tāpēc izlasē iekļautie un pārbaudītie Savienības ražotāji tika uzskatīti par ticamu datu avotu normālās vērtības koriģēšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, lai ņemtu vērā pētniecības, izstrādes un projektēšanas izmaksas.

                     (63)

                     Uz šāda pamata Komisija koriģēja normālo vērtību par 2,3 % attiecībā un tiem trīs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri pārdeva tikai bezzīmola elektriskos velosipēdus, proti, tiem, kuri ražoja elektriskos velosipēdus ĶTR zīmolu turētājiem Savienībā.

                     (64)

                     Savienības ražošanas nozare norādīja uz abu Ķīnas ražotāju eksportētāju sākotnējiem apgalvojumiem par korekcijām, lai ņemtu vērā pētniecības, izstrādes un projektēšanas un citas izmaksas, un argumentēja, ka šādus apgalvojumus nevar pieņemt. Tā arī argumentēja, ka Komisijas veiktā korekcija par 2,3 % nebūtu jāpiemēro attiecībā uz citu Ķīnas ražotāju eksportētāju, kurš nebija pieprasījis korekciju.

                     (65)

                     Tomēr attiecībā uz korekciju par 2,3 % Komisija par pamatu izmantoja no Savienības ražošanas nozares saņemtos finanšu datus. Turklāt, lai nodrošinātu taisnīgu un saprātīgu eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumu, korekcija bija jāveic attiecībā uz trim attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc Savienības ražošanas nozares apgalvojums tika noraidīts.

                     (66)

                     Minētie trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji savās piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas argumentēja, ka korekcija, lai ņemtu vērā pētniecības, izstrādes un projektēšanas izmaksas, bija jāveic, par pamatu izmantojot nevis pārbaudītos Savienības ražošanas nozares datus, bet gan divu nesaistītu importētāju datus, ko sniedza attiecīgie ražotāji eksportētāji pēc pagaidu informācijas izpaušanas. Attiecīgie importētāji arī apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā visas attiecīgās izmaksu atšķirības, kas bija jāņem vērā cenu salīdzinājuma nolūkos. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālās vērtības korekcija par 2,3 % ir pārāk maza, salīdzinot ar tā izmaksām, kas saistītas ar zīmolveides darbībām.

                     (67)

                     Komisija 61. apsvērumā pietiekami izskaidroja šīs korekcijas avotu un norāda, ka korekcijas nolūkiem varēja ņemt vērā tikai izmaksas, kas saistītas ar importētāja–zīmola turētāja darbībām, kuras papildina standarta importētāja darbības.

                     (68)

                     Attiecībā uz apgalvojumu, ka Komisijai vajadzēja izmantot no abiem nesaistītajiem importētājiem iegūtos datus, Komisija norāda uz turpmāk izklāstītajiem punktiem. Komisija norāda, ka Savienības ražošanas nozares dati ir izmantoti par šādas korekcijas avotu jau iepriekš procedūrā, kas attiecas uz konkrētiem ĶTR izcelsmes čuguna izstrādājumiem (10), tomēr Komisija ir arī izmantojusi nesaistītu importētāju datus tāpat kā procedūrā, kas attiecas uz konkrētiem ĶTR un Vjetnamas izcelsmes apaviem ar ādas virsu (11). Šajā gadījumā Komisija uzskatīja, ka ir atbilstoši izmantot to Savienības ražotāju datus, kuriem bija radušās izmaksas saistībā ar zīmolveidi.

                     (69)

                     Pirmkārt, izmantojot Savienības ražotāju datus, Komisija varēja apkopot pilnu datu kopu no visiem ražotājiem. Tāpēc izmantotie dati ir reprezentatīvāki nekā no diviem nesaistītiem importētājiem iegūti dati.

                     (70)

                     Otrkārt, Komisija nepārbaudīja abu nesaistīto importētāju iesniegtās datu kopas, jo attiecīgie dati tika iesniegti pēc pārbaudes apmeklējumu veikšanas. Turpretī no Savienības ražotājiem iegūtie dati tika īpaši pārbaudīti.

                     (71)

                     Komisija arī norāda, ka, tā kā no Savienības ražošanas nozares iegūtie dati tika izmantoti normālās vērtības aprēķināšanai, kā arī kaitējumu neradošās cenas aprēķināšanai, vienu un to pašu uzņēmumu datu izmantošana nodrošināja lielāku konsekvenci.

                     (72)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Giant prasīja, lai daļai tā pārdošanas apjoma tiek piemērota 2,3 % korekcija, ņemot vērā pētniecības, izstrādes un projektēšanas izmaksas, attiecībā uz gadījumiem, kad šīs darbības nodrošināja tā klients, proti, importētājs–zīmola turētājs. Šī prasība par korekciju tika apmierināta, tādējādi samazinot dempinga starpību minētajam uzņēmumam par 1,2 %. Iegūtais rezultāts tika darīts zināms, un citas piezīmes par to netika saņemtas.

                     (73)

                     Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji atkārtoja apgalvojumu, ko tie izteica pirms pagaidu informācijas izpaušanas un kas izklāstīts pagaidu regulas 118.–122. apsvērumā, proti, ka RKN, ko Komisija izmantojusi visā izmeklēšanā, būtu jāpaplašina, iekļaujot citus elementus.

                     (74)

                     Minētie trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji nesniedza nekādu jaunu informāciju, lai minēto apgalvojumu varētu pārbaudīt atkārtoti. Attiecīgi tika apstiprināti pagaidu regulas 121. un 122. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.

                     (75)

                     Minētie trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji atkārtoja to pašu apgalvojumu pēc galīgās informācijas izpaušanas, nesniedzot nekādu jaunu informāciju. Pretēji argumentiem, ko tie izteica savās jaunākajās piezīmēs, Komisija rūpīgi izvērtēja pierādījumus, ko bija iesnieguši izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, un visu citu pieejamo informāciju un izskaidroja savus secinājumus pagaidu regulas 118.–122. apsvērumā.

                     (76)

                     Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja pierādījumus par normālās vērtības aprēķināšanai izmantoto Savienības ražošanas nozares produkcijas noieta līmeni vietējā tirgū, lai izvērtētu, vai ir pamatoti izteikt apgalvojumu par tirdzniecības līmeņa korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu. Šo informāciju, ko visas ieinteresētās personas, tostarp pats Ķīnas ražotājs eksportētājs, uzskatīja par konfidenciālu, ieinteresētās personas publiskajā dokumentā norādīja, izteiktu diapazonos. Tā liecināja, ka parasti vairāk nekā 85 % no izlasē iekļauto Savienības ražotāju produkcijas tika pārdoti mazumtirgotājiem.

                     (77)

                     Pēc šo jauno pierādījumu iekļaušanas publiskajā dokumentā minētais Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza apgalvojumu par tirdzniecības līmeņa korekciju. Tā kā minētajam Ķīnas ražotājam eksportētājam bija saistīti pārdošanas uzņēmumi Savienībā, tas arī uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu veiktās tā eksporta cenas korekcijas mainīja tā mazumtirgotāju pārdevumu izplatītājiem tirdzniecības līmeni. Tas pats arguments tika pausts pēc galīgās informācijas izpaušanas. Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu veikto korekciju mērķis ir atmest ietekmi, kas rodas sakarā ar saistītajiem importētājiem Savienībā, nevis mainīt noieta līmeni, ko tik un tā galvenokārt (parasti vairāk nekā 85 %) veidoja pārdevumi mazumtirgotājiem. Pēc iesniegto argumentu izskatīšanas Komisija noraidīja minēto apgalvojumu.

               3.5.   Dempinga starpības

                     (78)

                     Kā sīki izklāstīts 3. iedaļā, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu piezīmes un pārrēķināja Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga starpību.

                     (79)

                     Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

                        1. tabula

                        Galīgās dempinga starpības

                                 Uzņēmums

                                 Galīgā dempinga starpība

                                    Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                                 86,3 %

                                    Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co.

                                 32,8 %

                                    Jinhua Vision Industry Co., Ltd un Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

                                 39,6 %

                                    Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

                                 100,3 %

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                                 48,6 %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 100,3 %

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                     (80)

                     Pēc pagaidu regulas publicēšanas un piezīmju saņemšanas Komisija rūpīgāk pārbaudīja, kādā situācijā bija konkrēti līdzīgā ražotāji Savienībā, kuri ziņoja par attiecīgā ražojuma importu, kā minēts pagaidu regulas 130.–132. apsvērumā.

                     (81)

                     Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Komisija konstatēja, ka seši uzņēmumi, kas sākotnēji uzskatīti par daļu no Savienības ražošanas nozares, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas. Pēc piezīmju saņemšanas Komisija atkārtoti novērtēja attiecīgo sešu uzņēmumu situāciju un secināja, ka intereses, ko pārstāvēja to importa darbība, pārsniedza intereses, ko pārstāvēja to ražošanas darbība. Tādēļ tā izslēdza minētos sešus uzņēmumus no Savienības ražošanas nozares definīcijas.

                     (82)

                     Ņemot vērā, ka seši Savienības ražotāji bija izslēgti no Savienības ražošanas nozares definīcijas, atlikušais 31 ražotājs veidoja “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                     (83)

                     Kaitējuma rādītāji attiecībā uz tirgus daļu, ražošanu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, nodarbinātību un ražīgumu tika attiecīgi pārskatīti, kā aprakstīts 106., 113. un 121. apsvērumā.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (84)

                     Tā kā netika saņemtas piezīmes par patēriņu Savienībā, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 133.–135. apsvērumā.

               4.3.   Imports no ĶTR

                     (85)

                     Pēc pagaidu regulas publicēšanas CCCME atkārtoti pieprasīja, lai tiek izpausti sūdzības iesniedzēja iesniegtie detalizētie eksporta statistikas dati un to avots, un atkārtoti apgalvoja, ka metodika, ko sūdzības iesniedzējs izmantojis attiecīgā ražojuma noteikšanai, nav aprakstīta pietiekami izvērsti. CCCME neiesniedza jaunus vai papildu argumentus, lai pamatotu šos apgalvojumus, kas jau tika iztirzāti pagaidu regulas 143.–148. apsvērumā. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti.

                     (86)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME vaicāja, kāpēc Ķīnas importa un citu trešo valstu importa tirgus daļa ir palikusi nemainīga, lai gan no 82. apsvērumā minētās Savienības ražošanas nozares definīcijas bija izslēgti seši ražotāji. Šajā saistībā tiek norādīts, ka tirgus daļa tiek aprēķināta kā procentuālā daļa no kopējā patēriņa Savienībā. Kā noteikts 84. apsvērumā, Savienības patēriņš nebija pārskatīts kopš pagaidu regulas publicēšanas. Tāpēc arī Ķīnas importa un citu trešo valstu importa tirgus daļas bija palikušas nemainīgas.

                     (87)

                     Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka ĶTR importa cenu samazinājuma iemesls bija nevis negodīga tirdzniecības prakse, bet gan litija izmaksu samazinājums un sīvā konkurence par tirgus daļas iegūšanu Savienībā. Tomēr tas nepaskaidroja, kā šīs norises varētu padarīt par nederīgiem jebkuru no pagaidu regulā izklāstītajiem konstatējumiem, jo īpaši konstatējumu par dempingu. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida, un pagaidu regulas 151.–158. apsvērumā izklāstītā argumentācija paliek spēkā.

                     (88)

                        CCCME un daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija bija kļūdījusies Ķīnas importa vidējās cenas attīstības novērtējumā, norādot, ka šī cena tika novērtēta par ievērojami zemāku nekā Savienības ražotāju vidējā cena un šī cena trešās valstīs. Minētās personas apgalvoja, ka Ķīnas importa vidējā cena neko neliecina par iespējamo cenu samazinājumu, ja nav līdzvērtīgu ražojumu analīzes, proti, analīzes, kas veikta, pamatojoties uz ražojumu veidu. Tās arī apgalvoja, ka Komisijai būtu jāatzīst, ka Ķīnas importa vidējās cenas samazinājums var vienlīdz atspoguļot arī ražojuma klāsta izmaiņas.

                     (89)

                     Kā norādīts pagaidu regulas 154. apsvērumā, Komisija piekrīt, ka ražojuma klāsta izmaiņām var būt ietekme uz ĶTR importa vidējās cenas attīstību. Tomēr tā nemaina viedokli, ka ĶTR importa vidējās cenas pastāvīgi ir bijušas ievērojami zemākas par vidējām cenām no jebkura cita piegādes avota, lai gan CCCME pati apgalvo, ka attiecīgajam ražojumam uzlabojās kvalitāte un ka tas arvien plašāk tika izvērsts augstāko cenu segmentos. Turklāt šī samazinājuma tendence ir jāskata, ņemot vērā līdzvērtīgu ražojumu analīzi, kurā tika izdarīti konstatējumi par būtisku cenu samazinājumu un dempingu.

                     (90)

                     Attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram bija saistīti importētāji Savienībā, apgalvoja, ka Komisijai bija jāizmanto paziņotās tā importa CIF vērtības, nevis saliktā CIF vērtība. Tas apgalvoja, ka būtu jādara zināma metodika, saskaņā ar kuru noteikta CIF vērtība, kas izmantota cenu samazinājuma aprēķinos. Tas arī apgalvoja, ka, izmantojot šādu metodiku, Komisija ir mākslīgi palielinājusi tā cenas līdz cenu līmenim, kāds tas ir uz Savienības robežas, kur tas nekonkurē ar Savienības ražotājiem. Minētais ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka ar šādu metodiku tiek mainīts tirdzniecības līmenis, un tāpēc cenu salīdzinājums ir negodīgs.

                     (91)

                     Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka tā ir pienācīgi izpaudusi visām attiecīgajām personām, tostarp konkrētajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, metodiku, kas izmantota cenu samazinājuma aprēķināšanai (Savienības ražošanas nozares vienības cena tika salīdzināta ar katra ražotāja eksportētāja vienības cenu par katru ražojuma veidu, un starpība tika reizināta ar ražotāja eksportētāja eksportēto ražojumu daudzumu). Otrkārt, tas pats apgalvojums par attiecīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja saliktās eksporta cenas noteikšanu dempinga aprēķināšanai tika noraidīts, kā izklāstīts 75. apsvērumā. Faktiski to pašu iemeslu dēļ, proti, tādēļ, ka saliktās CIF cenas noteikšana nemaina noieta līmeni, ko tik un tā galvenokārt (parasti vairāk nekā 85 %) veido pārdevumi mazumtirgotājiem, Komisijai ir arī jānoraida apgalvojums par cenu samazinājuma aprēķināšanu. Visbeidzot, Komisija nevar cenu samazinājuma aprēķināšanai izmantot paziņotās CIF cenas, jo pamatā esošā pārdošana notika starp saistītām personām. Turklāt attiecīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs nenoteica, kā minētās cenas varētu būt ticamas, neraugoties uz šo saistību.

                     (92)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona atkārtoti pauda 90. apsvērumā izklāstīto argumentu.

                     (93)

                     Komisija atgādina, ka attiecībā uz cenu samazinājuma starpības noteikšanu pamatregulā nav noteikta konkrēta metodika. Tāpēc Komisijai ir plaša rīcības brīvība šā faktora novērtēšanā. Šo rīcības brīvību ierobežo vajadzība pamatot secinājumus ar tiešiem pierādījumiem un veikt objektīvu pārbaudi, noteikts pamatregulas 3. panta 2. punktā. Jāatgādina arī, ka pamatregulas 3. panta 3. punktā ir īpaši noteikts, ka tas, vai pastāv ievērojams cenu samazinājums, ir jāpārbauda importa par dempinga cenām līmenī, nevis kādas turpmākas tālākpārdošanas cenas Savienības tirgū līmenī.

                     (94)

                     Pamatojoties uz minēto, kad runa ir par elementiem, kas ņemti vērā cenu samazinājuma (jo īpaši eksporta cenas) aprēķināšanai, Komisijai jānosaka pirmais punkts, kurā notiek (vai var notikt) konkurence ar Savienības ražotājiem Savienības tirgū. Šis punkts faktiski ir pirmā nesaistītā importētāja pirkuma cena, jo šim uzņēmumam principā ir izvēle pirkt vai nu no Savienības ražošanas nozares, vai arī no ārējiem piegādātājiem. Šāda novērtējuma pamatā jābūt eksporta cenai pie Savienības robežas, ko uzskata par cenu, kura ir salīdzināma ar Savienības ražošanas nozares ražotāju cenu. Ja pārdošana eksportam notiek ar saistītu importētāju starpniecību, salīdzinājuma punktam vajadzētu būt brīdim tūlīt pēc tam, kad prece šķērso Savienības robežu, bet ne vēlākā izplatīšanas ķēdes posmā, piemēram, kad notiek preces pārdošana galalietotājam. Tādējādi pēc analoģijas ar pieeju, kas izmantota dempinga starpības aprēķiniem, eksporta cena ir aprēķināta, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam klientam, kas pienācīgi koriģēta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tā kā minētais pants ir vienīgais pamatregulas pants, kurā ir sniegtas norādes par eksporta cenas aprēķināšanu, tā piemērošana pēc analoģijas ir pamatota.

                     (95)

                     Šāda pieeja arī nodrošina konsekvenci gadījumos, kad ražotājs eksportētājs pārdod preces tieši nesaistītam klientam (importētājam vai galalietotājam), jo šādā scenārijā tālākpārdošanas cenas neizmanto pēc definīcijas. Atšķirīga pieeja radītu diskrimināciju starp ražotājiem eksportētājiem vienīgi to izmantotā pārdošanas kanāla dēļ. Komisija uzskata, ka attiecīgās importa cenas noteikšanu cenu samazinājuma aprēķiniem nedrīkstētu ietekmēt tas, vai eksports tiek veikts saistītiem vai neatkarīgiem ekonomikas dalībniekiem Savienībā. Komisija izmantotā metodika nodrošina vienādu attieksmi abos apstākļos.

                     (96)

                     Tāpēc, lai varētu veikt taisnīgu salīdzinājumu, ir pamatoti no tālākpārdošanas cenas nesaistītiem klientiem atskaitīt tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu, lai noteiktu ticamu CIF cenu. Tāpēc Komisija noraidīja minēto apgalvojumu.

                     (97)

                        CCCME un četri Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, noraidot viņu apgalvojumu par tirdzniecības līmeņa korekciju atbilstoši pagaidu regulas 157. apsvērumam, nav ņemta vērā cenu atšķirība, kas rodas pamatiekārtu (OEM) pircēju līmenī. Minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka godīgā cenu salīdzinājumā ir jāveic augšupēja korekcija, lai atspoguļotu OEM pircēju un zīmolu īpašnieku uzcenojumu pēc importēšanas. Tas pats arguments arī tika izteikts atkārtoti pēc informācijas izpaušanas.

                     (98)

                     Komisija — kā jau paskaidrots pagaidu regulas 157. apsvērumā — ņēma vērā apgalvojumu par tirdzniecības līmeņa korekciju un secināja, ka nav stabilas un nozīmīgas cenu atšķirības starp OEM un zīmolu īpašnieku produkcijas noietu Savienībā. Ķīnas importa cenas augšupēja koriģēšana, ņemot vērā zīmolu importētāju uzcenojumu, kas, kā tiek apgalvots, atspoguļo tirdzniecības līmeņa atšķirību, mainītu izmeklēšanā izdarīto konstatējumu, ka nepastāv stabila un nozīmīga cenu atšķirība starp OEM un zīmolu īpašnieku produkcijas noietu Savienībā. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (99)

                     Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Giant izteica apgalvojumu par konvencionālā muitas nodokļa aprēķināšanu gadījumā, ja importēšanu veic saistīti uzņēmumi, kas darbojas kā importētāji. Tas argumentēja, ka summa konvencionālā muitas nodokļa aprēķināšanai jānosaka, pamatojoties uz faktisko CIF vērtību, nevis aprēķināto CIF vērtību. Šis apgalvojums tika pieņemts. Pārskatītās cenu samazinājuma starpības bija diapazonā no 16,2 % līdz 43,2 %, kā norādīts 2. tabulā.

                        2. tabula

                        Cenu samazinājuma starpības

                                 Uzņēmums

                                 Cenu samazinājuma starpība

                                    Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                                 41,4 %

                                    Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co.

                                 19,4 %

                                    Jinhua Vision Industry Co., Ltd un Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

                                 16,2 %

                                    Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

                                 43,2 %

                     (100)

                     Tā kā citas piezīmes par importu no ĶTR netika saņemtas un pēc 99. apsvērumā izklāstīto cenu samazinājuma aprēķinu pārskatīšanas, Komisija apstiprināja visus pārējos secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 136.–157. apsvērumā

               4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (101)

                     Pēc pagaidu regulas publicēšanas viens importētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu jāpaskaidro, kā tā noteica un aplēsa darbības rādītājus, jo pagaidu regulā noteiktie rādītāji neatbilda skaitļiem, ko bija norādījuši izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Tas jo īpaši norādīja, ka neviens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem nebija ziņojis par ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājumu.

                     (102)

                     Komisija atsaucas uz pagaidu regulas 162. apsvērumu, kurā tā bija paskaidrojusi, ka makroekonomisko rādītāju pamatā bija ne tikai no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem apkopotā informācija, bet arī tirgus informācija, ko bija iesniegusi Eiropas Velosipēdu ražošanas nozares konfederācija (“CONEBI”), un importa statistika.

                     (103)

                     Kā paskaidrots pagaidu regulas 163. apsvērumā, Komisija attiecībā uz patēriņu izmantoja rādītāju, ko bija iesniegusi CONEBI un ko Komisija bija pārbaudījusi, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika noteikts, atskaitot importu no kopējā patēriņa rādītāja. Ražošanas apjoms tiks aplēsts, pamatojoties attiecīgajiem pārdošanas un ražošanas koeficientiem, kas tika pārbaudīti, vēršoties pie izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

                     (104)

                     Kā noteikts pagaidu regulas 164. apsvērumā, Komisija ievēroja metodiku, kas izklāstīta sūdzībā un par ko netika saņemtas piezīmes šajā izmeklēšanā.

                     (105)

                     Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprināja pagaidu regulas 159.–166. apsvērumu.

               4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (106)

                     Pēc konkrētu uzņēmumu izslēgšanas no Savienības ražošanas nozares definīcijas, kā paskaidrots 80.–83. apsvērumā, tika pārskatīti Savienības ražošanas, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma rādītāji, kā norādīts 3. tabulā.

                        3. tabula

                        Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 IL

                                 Ražošanas apjoms (gab. skaits)

                                 831 142

                                 976 859

                                 1 095 632

                                 1 066 470

                                    Indekss

                                    100

                                    118

                                    132

                                    128

                                 Ražošanas jauda (gab. skaits)

                                 1 110 641

                                 1 366 618

                                 1 661 587

                                 1 490 395

                                    Indekss

                                    100

                                    123

                                    150

                                    134

                                 Jaudas izmantojums

                                 75 %

                                 71 %

                                 66 %

                                 72 %

                                    Indekss

                                    100

                                    95

                                    88

                                    96

                                    Avots: CONEBI, izlasē iekļautie Savienības ražotāji, ieinteresēto personu sniegtā informācija

                     (107)

                     Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā laikposmā tādējādi palielinājās par 28 %, neskatoties uz samazinājumu par 3 % no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. No 2014. gada līdz izmeklēšanas laikposmam ražošanas jauda palielinājās par 34 %. No 2014. gada līdz 2016. gadam ražošanas jauda palielinājās par 50 %, un tad no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam tā samazinājās par 9 %. Jaudas izmantojums samazinājās no 75 % 2014. gadā līdz 72 % izmeklēšanas laikposmā, samazinoties no 75 % līdz 66 % no 2014. gada līdz 2016. gadam un palielinoties no 66 % līdz 72 % no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Tādēļ pēc Savienības ražošanas nozari veidojošo uzņēmumu pārskatīšanas pagaidu regulā aprakstītās tendences attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu saglabājās tādas pašas.

                     (108)

                        CCCME un četri ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ražošanas pieaugums neliecina par kaitējumu. Tie arī norādīja, ka Savienības ražotāji bija palielinājuši savu jaudu no 2014. gada līdz 2016. gadam. Minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka tas bija iespējams tikai tādēļ, ka Savienības ražošanas nozarei nebija konkurences līdz 2016. gadam, kā tas bija atzīts to sūdzībā. Tās norādīja, ka no 2014. gada līdz 2016. gadam Savienības ražošanas nozarei radās liels jaudas pārpalikums, līdz tā saprata, ka šāds pārpalikums ietekmē tās rentabilitāti, un samazināja jaudu līdz iepriekšējam līmenim, lai uzlabotu rentabilitāti, kad pārdošanas apjoms joprojām bija liels. Tomēr tās arī atzīmēja, ka jaudas izmantojums saglabājās augstā līmenī un ka 2015. un 2016. gadā novērotais samazinājums atbilda būtiskam jaudas palielinājumam.

                     (109)

                     Komisija norādīja, ka sūdzībā nekur nebija minēts, ka Savienības ražošanas nozarei nebija konkurences laikposmā no 2014. gada līdz 2016. gadam. Kā noteikts pagaidu regulas 169. apsvērumā, ražošanas pieaugumu izraisīja patēriņa palielināšanās. Tomēr pēc 2015. gada ražošana un patēriņš ievērojami un arvien vairāk mainījās, radot spiedienu uz pārdošanu un izraisot tirgus daļas pastāvīgu zaudēšanu. Tāpat arī jauda palielinājās tādā pašā tempā kā patēriņš līdz 2016. gadam, un tāpēc jaudas izmantojuma samazināšanās bija saistīta ar to pašu modeli. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 172. apsvērumā, jaudas un jaudas izmantojuma rādītājiem ir ierobežota nozīme attiecībā uz rentabilitāti.

                     (110)

                     Pēc informācijas izpaušanas CEIEB apgalvoja, ka nav saiknes starp jaudas un jaudas izmantojuma rādītāju pasliktināšanos un importu par dempinga cenām no ĶTR, jo ir sarežģīti noteikt, kāda jaudas daļa izmantota tradicionālajiem velosipēdiem un kāda — elektriskajiem velosipēdiem, un arī tāpēc, ka saskaņā ar CONEBI publicētajiem rādītājiem tradicionālo velosipēdu ražošana 2016. gadā samazinājās par 3,7 %.

                     (111)

                     Komisija atgādināja, ka jauda un jaudas izmantojums tika pārbaudīti attiecībā uz ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, un netika ņemti vērā tradicionālie velosipēdi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (112)

                     Tā kā citas piezīmes par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu netika saņemtas un ņemot vērā veikto korekciju, kā norādīts 106. apsvērumā, Komisija apstiprināja pagaidu regulas 167.–172. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

               4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (113)

                     Pēc konkrētu uzņēmumu izslēgšanas no Savienības ražošanas nozares definīcijas, kā izklāstīts 80.–83. apsvērumā, tika pārskatīti Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas rādītāji.

                        4. tabula

                        Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 IL

                                 Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (gab. skaits)

                                 850 971

                                 932 846

                                 1 061 975

                                 1 019 001

                                    Indekss

                                    100

                                    110

                                    125

                                    120

                                 Tirgus daļa

                                 75 %

                                 68 %

                                 64 %

                                 51 %

                                    Indekss

                                    100

                                    92

                                    85

                                    69

                                    Avots: CONEBI, izlasē iekļautie Savienības ražotāji, ieinteresēto personu sniegtā informācija

                     (114)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā laikposmā tādējādi palielinājās par 20 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms laikposmā no 2014. gada līdz 2016. gadam pieauga par 25 % un pēc tam no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam samazinājās par 4 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ievērojami samazinājās, proti, no 75 % 2014. gadā līdz 51 % izmeklēšanas laikposmā. Pēc Savienības ražošanas nozari veidojošo uzņēmumu pārskatīšanas pagaidu regulā aprakstītās tendences attiecībā uz pārdošanas apjomu un jaudas izmantojumu saglabājās tādas pašas.

                     (115)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME apgalvoja, ka vispārējais pārdošanas apjoma palielinājums par 20 % attiecīgajā laikposmā būtu jāuzskata par labu rādītāju, un tas nevar liecināt par būtisku kaitējumu.

                     (116)

                     Tomēr šis pārdošanas apjoma palielinājums par 20 % Savienības ražošanas nozarē būtu jāskata, ņemot vērā, ka tajā pašā laikposmā patēriņš Savienībā palielinājās par 74 %, kā norādīts pagaidu regulas 2. tabulā. Komisijai nekonstatēja nekādas norādes, ka pārdošanas apjoma palielinājumu, kas bija tik ievērojami mazāks par patēriņa palielinājumu, var uzskatīt par labu rādītāju un ka tas neliecina par būtisku kaitējumu.

                     (117)

                        CCCME arī apgalvoja, ka saskaņā ar sūdzībā ietverto informāciju Savienības ražotājiem, kas atbalstīja sūdzību, tirgus daļa attiecīgajā laikposmā samazinājās tikai nedaudz, proti, par 2 procentpunktiem. Tā apgalvoja, ka šāds neliels samazinājums apliecina, ka attiecīgā ražojuma imports nav nodarījis būtisku kaitējumu sūdzības iesniedzējiem.

                     (118)

                     Atbilstoši pamatregulas 3. panta 1. punktam termins “kaitējums” nozīmē būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi Komisijai ir jānovērtē kaitējums visai Savienības ražošanas nozarei, nevis tikai sūdzības iesniedzējiem. Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu, proti, 24 procentpunktus. Fakts, ka daži Savienības ražotāji zaudēja mazāku (vai lielāku) tirgus daļu nekā citi, nerada pamatu apšaubīt šo konstatējumu.

                     (119)

                     Tā kā citas piezīmes par pārdošanas apjomu un tirgus daļu netika saņemtas un ņemot vērā veikto korekciju, kā norādīts 113. apsvērumā, Komisija apstiprina visus pārējos secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 173.–176. apsvērumā.

               4.4.2.3.   Pieaugums

                     (120)

                     Tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 177. apsvērumā.

               4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (121)

                     Pēc konkrētu uzņēmumu izslēgšanas no Savienības ražošanas nozares definīcijas, kā izklāstīts 80.–83. apsvērumā, tika pārskatīti Savienības ražošanas nozares nodarbinātības un ražīguma rādītāji.

                        5. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 IL

                                 Darbinieku skaits

                                 2 488

                                 2 958

                                 3 458

                                 3 493

                                    Indekss

                                    100

                                    119

                                    139

                                    140

                                 Ražīgums (gab. skaits uz vienu darbinieku)

                                 334

                                 330

                                 317

                                 305

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    95

                                    91

                                    Avots: CONEBI, izlasē iekļautie Savienības ražotāji, ieinteresēto personu sniegtā informācija

                     (122)

                     Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis attiecīgajā laikposmā tādējādi pieauga par 40 %. Lielākā daļa šā pieauguma notika no 2014. gada līdz 2016. gadam. No 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam nodarbinātība palielinājās par 1 procentpunktu. Ražīgums samazinājās par 9 %, jo nodarbinātība pieauga straujāk nekā ražošana. Pagaidu regulā izklāstītās tendences attiecībā uz nodarbinātību un ražīgumu nemainās.

                     (123)

                     Tā kā citas piezīmes par nodarbinātību un ražīgumu netika saņemtas un ņemot vērā veikto korekciju, kā norādīts 121. apsvērumā, Komisija apstiprināja visus pārējos secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 178.–180. apsvērumā.

               4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (124)

                     Tā kā citas piezīmes par dempinga starpības lielumu un atgūšanos no iepriekšējā dempinga netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 181. un 182. apsvērumā.

               4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

                     (125)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas CEIEB, CCCME un četri citi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vidējo cenu palielinājums par 15 % ir pretrunā Komisijas konstatējumiem, ka Ķīnas imports izraisīja cenu sarukumu vai mazināja Savienības ražošanas nozares spēju paaugstināt savas cenas.

                     (126)

                     Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka atsauces gads šā palielinājuma novērtēšanai bija 2014. gads, kad Savienības ražošanas nozare reģistrēja ļoti zemu rentabilitātes līmeni un savu viszemāko peļņas normu visā attiecīgajā laikposmā. Otrkārt, šajā saistībā vidējo cenu palielinājums atspoguļoja vidējo ražošanas izmaksu attīstību un nepārsniedza to. Treškārt, kā noteikts pagaidu regulas 185. apsvērumā, šāda cenu attīstība nenozīmē, ka salīdzināma ražojuma izmaksas un cena palielinājās tāpat kā vidējās izmaksas un cena, jo ražojuma sortiments mainās katru sezonu. Tāpēc Komisija, ņemot vērā šos elementus un konstatējumus par cenu samazinājumu, nepiekrīt apgalvojumam, ka Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu vidējās cenas palielinājums izslēdz cenu sarukuma vai spēju mazināšanās esību.

               4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (127)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas izlasē iekļautie Savienības ražotāji neizteica piezīmes par darbaspēka izmaksām. Tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 186. un 187. apsvērumā.

               4.4.3.3.   Krājumi

                     (128)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas CEIEB apgalvoja, ka Komisija nevarēja vienlaicīgi noteikt pārdošanas sezonas beigas gan jūlija vidū, savā kaitējuma analīzē novērtējot reģistrācijas nosacījumus, gan septembra sākumā, novērtējot krājumu nozīmīgumu. Tā arī norādīja, ka krājumu palielinājums no 2016. gada līdz izmeklēšanas laikposmam bija nenozīmīgs.

                     (129)

                     Komisija uzskatīja, ka pārdošanas sezona ilga no marta līdz septembrim. Reģistrācijas regulā Komisija uzskatīja, ka ir saprātīgi pieņemt, ka būtisks turpmāks importa pieaugums varētu nopietni apdraudēt maksājuma koriģējošo ietekmi, ņemot vērā, ka termiņš pagaidu pasākumu noteikšanai bija 20. jūlijs. Patiešām, šajā kontekstā tas nozīmēja, ka krājumu līmeņa palielinājums ļautu importētājiem piegādāt attiecīgo ražojumu līdz pārdošanas sezonas beigām. Pagaidu regulā, pamatojoties uz to pašu sezonālo modeli, Komisija atzīmēja, ka fakts, ka krājumu līmenis septembrī izmeklēšanas laikposmā bija augstāks nekā iepriekšējā gada decembrī, liecina par pastāvīgu un būtisku krājumu palielinājumu, jo pārdošanas sezonas beigās krājumu līmeņiem parasti vajadzētu būt zemiem. Komisija novērtēja, ka starp šīm abām analīzēm nav pretrunu, un apstiprināja pagaidu regulas 188.–191. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.

               4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (130)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas CEIEB norādīja, ka Savienības ražošanas nozares peļņas norma samazinājās tikai par 0,4 % no 2016. gada līdz IL, kad Ķīnas importa pieauguma temps palielinājās, un tas liecinot, ka kaitējuma nebija. Tāpat arī CCCME un četri ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares peļņas normas līmenis IL un tā izmaiņas attiecīgajā laikposmā nebija raksturīgas situācijai, kad pastāv būtisks kaitējums.

                     (131)

                     Lai gan izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāvēja ievērojams importa apjoms par dempinga un samazinātām cenām, tika arī konstatēts stabils pieprasījums elektrisko velosipēdu tirgū, kas zināmā mērā ierobežoja negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares peļņas normu. Šis novērojums aptver CEIEB norādīto laikposmu no 2016. gada līdz IL, kad ĶTR importa straujais palielinājums notika vienlaikus ar salīdzinoši nelielu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazinājumu, ko izraisīja pastāvīgi stabilais patēriņš. Tomēr Komisija atzīmēja, ka Savienības ražošanas nozares peļņas norma samazinājās visos gados, izņemot vienu, un kopumā tā bija zemā līmenī. Turklāt secinājums par būtisku kaitējumu nav pamatots ar vienu atsevišķu rādītāju. Lai nonāktu pie secinājuma par būtisku kaitējumu, kopā ar peļņas normas izmaiņām tika analizēti arī citi rādītāji, no kuriem daži bija finansiāli, piemēram, naudas plūsma. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

                     (132)

                        CCCME arī norādīja, ka visticamākais izskaidrojums peļņas normas samazinājumam no 2015. gada līdz izmeklēšanas laikposmam bija nevis Ķīnas importa radītais spiediens, bet gan Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi savas ražošanas jaudas palielināšanai. CCCME apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā šo argumentu.

                     (133)

                     Šī piezīme tika analizēta pagaidu regulas 5.2.3. iedaļā, konkrēti 221. apsvērumā, kur Komisija paskaidroja, ka kapitāla izdevumiem nebija būtiskas ietekmes uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tāpēc, tā kā papildu informācijas nebija, šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (134)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CEIEB novērtēja, ka mērķa peļņas norma, kas bija 4,3 %, nebija ievērojami lielāka par peļņas normu, kāda tā bija izmeklēšanas laikposmā, proti, 3,4 %, un norādīja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmenis izmeklēšanas laikposmā neliecināja par kaitējumu.

                     (135)

                     Kā noteikts pagaidu regulas 198. apsvērumā, elektrisko velosipēdu ražošanas nozare strukturāli ir finanšu resursu ziņā ietilpīga darījumdarbības joma. Tāpēc ir svarīgi noskaidrot, vai ar sasniegto rentabilitāti var radīt pietiekamu naudas plūsmu, lai uzturētu Savienības ražošanas nozares darbības. Kā parādīts pagaidu regulas 11. tabulā, Savienības ražošanas nozares naudas plūsma izmeklēšanas laikposmā bija vāja, nodrošinot tikai 0,6 % no pārdošanas apgrozījuma. Tāpēc, novērtējot visas Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, nevis atsevišķi vērtējot tikai rentabilitāti, konstatējums par Savienības ražošanas nozares sliktajiem finanšu rādītājiem paliek spēkā.

                     (136)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME norādīja, ka lieli ieguldījumi un nodarbinātība var būt saistīti ar ievērojami lielākām nemainīgajām izmaksām Savienības ražotājiem un tiem ir būtiska ietekme uz rentabilitāti, jo īpaši, ja jaudas izmantojums ir zems.

                     (137)

                     Attiecībā uz ieguldījumiem, kā norādīts pagaidu regulas 197. apsvērumā, attiecīgajā laikposmā ieguldījumu īpatsvars bija ne vairāk kā 2 % no pārdošanas apjoma. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare nebija veikusi “lielus ieguldījumus”, kam būtu varējusi būt būtiska ietekme uz rentabilitāti attiecīgajā laikposmā.

                     (138)

                     Attiecībā uz nodarbinātību CCCME argumentēja, ka par īpaši lielo jaudas palielinājumu liecināja būtisks nodarbināto skaita pieaugums. Tomēr ir arī skaidrs, ka nodarbinātības pieaugumu veicināja arī būtisks ražošanas palielinājums.

                     (139)

                     Komisija konstatēja, ka jo īpaši no 2014. gada līdz 2016. gadam nodarbinātība atspoguļoja ražošanu daudz precīzāk nekā ražošanas jaudu. Izmeklēšanas laikposmā, kad pārdošanas apjoms un ražošana Savienībā samazinājās, lai gan patēriņš Savienībā pieauga, Savienības ražošanas nozare nespēja samazināt nodarbinātību, kā rezultātā samazinājās ražīgums uz vienu darbinieku. Šāds ražīguma samazinājums un no tā izrietošā negatīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti tomēr ir tieši saistīti ar Ķīnas elektrisko velosipēdu importa par dempinga cenām apjoma pieaugumu attiecīgajā laikposmā.

                     (140)

                     Citas piezīmes par rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu netika saņemtas, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 192.–199. apsvērumā izklāstītais secinājums.

               4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

                     (141)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas CCCME un četri Ķīnas ražotāji eksportētāji norādīja, ka kaitējuma analīzē nav ņemti vērā konkurences faktori. Tie apgalvoja, ka sūdzībā bija atzīts, ka imports no Ķīnas nebija tirgus problēma līdz 2016. gadam, kamēr tas bija orientēts uz Savienības tirgus zemo un vidējo cenu līmeņa segmentiem, un ka kaitējuma analīze bija jāvērš uz šiem konkrētajiem segmentiem. Viens importētājs arī apgalvoja, ka kaitējums — ja tas tiktu pierādīts — būtībā skartu zemas cenas elektrisko velosipēdu segmentu vai būtu vērsts uz šo segmentu, un, kā liecinot tā pieredze, kaitējums nepastāv augsto cenu tirgus segmentos.

                     (142)

                     Neatkarīgi no fakta, ka CCCME apgalvojumi bija pamatoti ar neprecīzu sūdzības interpretāciju, Komisija atgādina, ka tās secinājumi tika izdarīti, pamatojoties nevis uz sūdzību, bet gan uz tās pašas veiktu izmeklēšanu un konstatējumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību. Kā noteikts pagaidu regulas 249. apsvērumā, izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare veic darbību visos tirgus segmentos. Tāpēc šāda attiecīgā ražojuma nošķiršana nebija pamatota, un apgalvojums bija jānoraida.

                     (143)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME argumentēja, ka Komisija pagaidu regulā nav aprakstījusi, kā tā raksturoja pagaidu regulas 249. apsvērumā minētos “zemākās kvalitātes ražojumus”. Tā arī apgalvoja, ka ietekme, ko pēdējos gados radījis jebkāds ĶTR (un arī trešo valstu) importa pieaugums, ir jāvērtē, ņemot vērā konkrētos tirgus segmentus, kuros attiecīgie importētie elektriskie velosipēdi pārdoti.

                     (144)

                     Šajā saistībā “zemākās kvalitātes ražojumi” ir elektriskie velosipēdi, kuru pamatīpašības ir iekļaujamas RKN struktūrā. Zemākās kvalitātes ražojumu definīcija atšķiras no iespējamā tirgus sadalījuma segmentos. Kā norādīts 42. apsvērumā, lai gan vairākas ieinteresētās personas izteica līdzīgus apgalvojumus par segmentāciju, neviena neiesniedza pierādījumus, kas būtu pamatojuši vai pieļāvuši iespējamu tirgus segmentāciju. Jo īpaši neviena no ieinteresētajām personām nenorādīja fizikālus vai citus objektīvus kritērijus, kas pamatotu uz tirgus segmentāciju balstītu analīzi, kā aprakstīts 45. un 46. apsvērumā.

                     (145)

                        CCCME arī argumentēja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudējums ietekmēja galvenokārt Savienības ražotājus, kas nav sūdzības iesniedzēji, kā paskaidrots 117. apsvērumā, imports no ĶTR un sūdzības iesniedzēju produkcija bija klasificējama lielā mērā atšķirīgos tirgus segmentos. Tomēr, kā jau minēts 118. apsvērumā, kaitējuma analīze aptver Savienības ražošanas nozari kopumā, nevis tikai sūdzības iesniedzējus. Nevar apstrīdēt, ka Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu, proti, 24 procentpunktus, galvenokārt Ķīnas importam, kura tirgus daļa attiecīgajā laikposmā palielinājās par 17 procentpunktiem.

                     (146)

                        CEIEB nepiekrita Komisijas secinājumam par kaitējumu. Tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji bija īpaši labi, izņemot tirgus daļas saglabāšanu. CEIEB arī argumentēja, ka jaudas, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjoma un nodarbinātības rādītāji attīstījās pozitīvi visā attiecīgajā laikposmā un ka Komisijas negatīvie konstatējumi bija pamatoti ar nekonsekventu un īsāku laikposmu analīzi. CEIEB jo īpaši apgalvoja, ka attiecībā uz pārdošanu analizētais laikposms bija no 2016. gada līdz IL, bet attiecībā uz jaudas izmantojumu tika analizēts laikposms no 2014. gada līdz 2016. gadam.

                     (147)

                        CCCME un četri ražotāji eksportētāji norādīja, ka pagaidu regulas 205. apsvērumā minētais apgalvojums, ka visu regulā minēto rādītāju “dinamika bija negatīva”, bija nepatiess un maldinošs. Minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka “pieauguma” rādītājs gan ražošanas, gan pārdošanas ziņā, kā arī pārdošanas rādītājs gan vērtības, gan apjoma ziņā bija izteikti pozitīvi visā attiecīgajā laikposmā. Tika arī apgalvots, ka Savienības ražošanas nozares “jauda” būtiski palielinājās un ka attiecīgajā laikposmā palielinājās arī rentabilitāte un cenas. CCCME piebilda, ka pretēji pagaidu regulas 204. un 205. apsvērumā noteiktajam darbības rādītāji un konkrēti rentabilitāte attiecīgajā laikposmā nebija sarukuši. Visbeidzot, CCCME apgalvoja, ka, tā kā pašā sūdzībā bija atzīts, ka imports no ĶTR sāka palielināties un kļuva konkurētspējīgs tikai 2016. gadā, zemā peļņas norma 2014. gadā varēja būt vienīgi pašu Savienības ražotāju komerciālo neveiksmju rezultāts.

                     (148)

                     Komisija atgādina, ka tās kaitējuma analīzes mērķis ir novērtēt Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni. Šāda analīze ietver novērtējumu par visu darbības rādītāju būtiskumu, to saistību un izmaiņām attiecīgajā laikposmā. Vienkāršs visu rādītāju beigu punktu salīdzinājums, rādītājus skatot katru atsevišķi, nevar atspoguļot ekonomiskās tendences Savienības ražošanas nozarē. Šajā saistībā konstatējums par pieauguma rādītāju tika izskaidrots pagaidu regulas 177. un 200. apsvērumā un bija pamatots ar būtisko un pieaugošo atšķirību starp patēriņa izmaiņām un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma izmaiņām, kā rezultātā tika zaudēta ļoti būtiska tirgus daļa. Kā paskaidrots 201.–203. apsvērumā, šo atšķirību ietekme laika gaitā izkliedējās pa ražošanas, krājumu, jaudas, jaudas izmantojuma un nodarbinātības līmeņiem. Turklāt, kā paskaidrots 204. apsvērumā, peļņas norma saglabājās — kā tiek atzīts — zemā līmenī un samazinājās visos gados, izņemot vienu. Turklāt, ņemot vērā, ka elektrisko velosipēdu darījumdarbības joma ir saistīta ar lieliem naudas līdzekļiem un ir ļoti atkarīga no banku finansējuma, finansiālā stāvokļa analīzē ir jāņem vērā peļņas pārveidošanās par pamatdarbības naudas plūsmām, kas bija nepietiekamas un ievērojami mazākas par peļņas normām. Tāpēc Komisija kopumā apstiprināja, ka tendences, kas minētas iepriekš šajā apsvērumā, bija raksturīgas nospiedošai un negatīvai situācijai, un apstiprināja savu secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums.

                     (149)

                     Visbeidzot, Komisija nepiekrita CCCME apgalvojumam, ka Savienības ražošanas nozares zemā peļņas norma 2014. gadā varēja būt tikai tās komerciālo neveiksmju rezultāts, jo sūdzības iesniedzējs bija atzinis, ka imports no ĶTR sāka palielināties un kļuva konkurētspējīgs tikai 2016. gadā. Komisija novērtēja, ka minētais apgalvojums bija pamatots ar neprecīzu sūdzības interpretāciju un ka jebkurā gadījumā tas ir pretrunā izmeklēšanā izdarītajiem konstatējumiem, kas liecināja, ka importam no ĶTR 2014. gadā bija ievērojama tirgus daļa, proti, 18 %, kas 2016. gadā apjoma ziņā jau bija divkāršojusies. Tāpēc CCCME apgalvojumi bija jānoraida.

                     (150)

                        CEIEB un divi importētāji apgalvoja, ka konstatējumi par būtisku kaitējumu izdarīti, paļaujoties uz Komisijas novērtējumu, ka Savienības ražošanas nozare bija zaudējusi tirgus daļu, ko pārņēma imports, neņemot vērā, ka šāds zaudējums bija saistāms ar strukturāliem trūkumiem, piemēram, nespēju apzināt potenciālas iespējas pareizajā laikā, agrāk veikt ieguldījumus ražošanas jaudā, kā arī ar nespēju raisīt interesi par ražojumiem vai ar neatbilstošiem pārdošanas kanāliem.

                     (151)

                     Vispirms Komisija atzīmēja, ka minētie apgalvojumi bija pretrunā CCCME un Ķīnas ražotāju eksportētāju apgalvojumiem, ka elektrisko velosipēdu tirgū Savienībā dominēja Savienības ražošanas nozare, ka Ķīnas elektrisko velosipēdu imports bija pakāpeniski sasniedzis kvalitāti un konkurētspēju un — galu galā — ka visticamākais kaitējuma iemesls bija pārmērīgi ieguldījumi Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudā.

                     (152)

                     Komisija arī atzīmēja, ka CEIEB apgalvoja gan to, ka Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji bija īpaši labi attiecīgajā laikposmā (kā noteikts 146. apsvērumā), gan to, ka tās darījumdarbības modeli un pārvaldību ietekmēja strukturāli trūkumi un citas nepilnības (kā noteikts 151. apsvērumā), kas bija tik lielas, ka tas izskaidro, kāpēc Savienības ražošanas nozarē pieaugums attiecīgajā laikposmā bija tikai 20 %, kad imports no ĶTR palielinājās par 250 %.

                     (153)

                     Šajā saistībā Komisija novērtēja, ka, lai šādu apgalvojumu izskatīts, tajā vajadzēja būt norādītiem konkrētiem faktiem un skaitļiem. Jebkurā gadījumā Komisija atgādināja, ka, lai gan tirgus daļas zaudēšana bija būtisks elements tās kaitējuma analīzē, šī analīze neaprobežojās tikai ar to. Šajā saistībā Komisija atsaucas uz citu kaitējuma rādītāju analīzi un savu konstatējumu par cenu samazinājumu, kam visiem ir nozīme tās novērtējumā par vispārējo kaitējuma analīzi. Tāpēc Komisija noraidīja minēto apgalvojumu.

                     (154)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CEIEB norādīja, ka Komisija vispārējā galīgās informācijas izpaušanas dokumenta 115. apsvērumā bija minējusi, ka ar cenu samazinājuma esību vien nepietiek, lai būtu izpildīts nosacījums attiecībā uz būtiskumu, un norādīja, ka nepiekrīt. Tomēr Komisija nevar atrast šādu minējumu 115. apsvērumā, kur ir atsauce uz “citu kaitējuma rādītāju analīzi un tās konstatējumu par cenu samazinājumu, kam visiem ir nozīme tās novērtējumā par vispārējo kaitējuma analīzi.” Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

                     (155)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas CCCME un četri ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju nekonfidenciālo indeksēto rādītāju izmaiņas būtiski apdraudēja Komisijas secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

                     (156)

                     Saskaņā ar Komisijas standarta praksi, kā izklāstīts pagaidu regulas 166. apsvērumā, Komisija izvērtēja mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus, izmantojot pārbaudītos izlasē iekļauto Savienības ražotāju datus. Minētie rādītāji palīdzēja konstatēt būtisku kaitējumu, bet tos pašus par sevi nevar interpretēt kā tādus, kas veido visu konstatējumu par būtisku kaitējumu (vai šajā ziņā aizstāj vispārējo kaitējuma noteikšanu, ko veica Komisija). Savukārt makroekonomiskie rādītāji tika noteikti attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

                     (157)

                     Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus par kaitējumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 200.–206. apsvērumā.

               5.   CĒLOŅSAKARĪBA

         5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

                     (158)

                     Tā kā piezīmes netika saņemtas un ņemot vērā Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pārskatīšanu 113. un 114. apsvērumā un cenu samazinājuma starpību pārskatīšanu 99. apsvērumā, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 209. apsvērumā.

               5.2.   Citu faktoru ietekme

         5.2.1.   Imports no trešām valstīm

                     (159)

                     Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka, lai gan absolūtais ĶTR importa līmenis attiecīgajā laikposmā bija ievērojami augstāks par citu valstu importa līmeni, būtu jāņem vērā arī relatīvais katras valsts importa palielinājums. Minētā ieinteresētā persona jo īpaši norādīja, ka imports no Šveices attiecīgajā laikposmā bija palielinājies par 3 000 %. Attiecīgais importētājs apgalvoja, ka importam no citām valstīm, izņemot ĶTR, bija tāda ietekme tirgū, ko nevar vienkārši uzskatīt par niecīgu, kā minēts pagaidu regulas 215. apsvērumā.

                     (160)

                     Komisija norādīja, ka Šveices importa tirgus daļa izmeklēšanas laikposmā bija 1 %. Turklāt minētais importētājs nepaskaidroja, kā tā novērojumi varētu padarīt par spēkā neesošu Komisijas konstatējumu, ka imports no visām valstīm, izņemot ĶTR, nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, kā pamatots pagaidu regulas 210.–214. apsvērumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               5.2.2.   Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji

                     (161)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas CCCME un četri ražotāji eksportētāji norādīja, ka daudzi Savienības ražotāji Centrāleiropā importēja detaļas no ĶTR un nokomplektēja un pārdeva elektriskos velosipēdus Savienībā. Tie piebilda, ka minēto uzņēmumu ražoto elektrisko velosipēdu cena ir salīdzinoši zema, un tas varētu būt vēl viens iemesls, kādēļ ir radies kaitējums Savienības ražotājiem, kas ražo augsto cenu segmenta elektriskos velosipēdus.

                     (162)

                     Komisija atgādina, ka ģeogrāfiskā ziņā tās izmeklēšana aptver visu Savienības tirgu, nevis tā daļas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības elektrisko velosipēdu ražotāji darbojās visos segmentos un ka dažiem izlasē iekļautajiem ražotājiem bija ražotnes dalībvalstīs, kas atrodas Centrāleiropā. Jebkurā gadījumā šis apgalvojums nebija pamatos un tika noraidīts.

                     (163)

                     Turklāt CCCME un četri ražotāji eksportētāji norādīja, ka Savienības ražošanas nozares slikto darbības ražotāju iemesls varētu būt bijušas Savienības ražotāju pieļautās kļūdas vadībā.

                     (164)

                     Komisija atsaucas uz savu 151. apsvērumā sniegto atbildi. Minētais apgalvojums nesniedza nekādu jaunu elementu un netika plašāk pamatots, tāpēc tas tika noraidīts.

               5.2.3.   Stimuli elektrisko velosipēdu pārdošanai Savienības tirgū

                     (165)

                        CCCME un četri ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka subsīdijas Savienība tirgū varētu būt veicinājušas lētāku Ķīnas elektrisko velosipēdu pārdošanu, un aicināja Komisiju plašāk izpētīt subsīdiju ietekmi uz elektrisko velosipēdu iegādes modeļiem Savienības tirgū.

                     (166)

                     Ietekme uz subsīdijām elektrisko velosipēdu izmantošanas veicināšanai ir atsevišķs jautājums, kas ir nošķirams no konstatējuma par cenu samazinājumu un kaitējumu, kuru radījis Ķīnas imports. Arī šajā ziņā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare darbojas visos segmentos. Tāpēc, pat ja iespējamām subsīdijām bija būtiska nozīme šajā novērtējumā, ar tām nevar izskaidrot Ķīnas velosipēdu pārdošanas apjomu palielinājumu, no tirgus izspiežot lētākus Savienībā ražotus velosipēdus, izņemot faktu, ka Ķīnas velosipēdi tika pārdoti par dempinga cenām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (167)

                     Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 210.–222. apsvērumā.

               5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

                     (168)

                     Komisija apstiprināja savus secinājumus par cēloņsakarību, kas izklāstīti pagaidu regulas 223.–226. apsvērumā.

               6.   SAVIENĪBAS INTERESES

         6.1.   Piegādātāju intereses

                     (169)

                     Pagaidu regulas 228. apsvērumā Komisija kļūdaini norādīja, ka tā ir saņēmusi vēstuli, kurā ir pausts atbalsts pasākumiem un kuru iesniedza CONEBI, pārstāvot Eiropas Divriteņu detaļu un piederumu ražošanas apvienību (“COLIPED”), kas apvieno nacionālās detaļu piegādātāju asociācijas.

                     (170)

                     Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 228.–230. apsvērumā.

               6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (171)

                     Tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 231.–234. apsvērumā.

               6.3.   Nesaistīto importētāju intereses

                     (172)

                     Visas izmeklēšanas gaitā 31 importētājs, no kuriem 19 bija CEIEB locekļi, iebilda pret pasākumu noteikšanu. Trīspadsmit no šiem uzņēmumiem (kuru importa apjoms bija zināms) izmeklēšanas laikposmā visi kopā pārstāvēja 10 % no kopējā importa no ĶTR.

                     (173)

                     Kā paskaidrots 81. apsvērumā, seši uzņēmumi, kas ražoja līdzīgo ražojumu, tika izslēgti no Savienības ražošanas nozares definīcijas un pārklasificēti kā nesaistīti importētāji. Minētie uzņēmumi pauda atbalstu pasākumiem. To imports veidoja gandrīz 12 % no kopējā importa no ĶTR izmeklēšanas laikposmā.

                     (174)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas CEIEB norādīja, ka izmeklēšanas sākšana ir izraisījusi plašu un dažādu kaitējumu lielam skaitam importētāju.

                     (175)

                     Pēc reģistrācijas regulas publicēšanas CEIEB deklaratīvi aptaujāja 65 importētājus. Aptaujā tika noskaidrots, ka 21 % importētāju neturpinātu darbību, ja tiktu noteikti galīgie maksājumi, 33 % importētāju bija pārtraukuši elektrisko velosipēdu importu no ĶTR, bet vēl nebija raduši alternatīvu risinājumu, 39 % importētāju izmeklēšanas dēļ bija jāpaaugstina savu ražojumu cena, un 37,5 % importētāju bija finansiāli skārusi dempinga izmeklēšanas sākšana.

                     (176)

                     Komisija atzīmēja, ka šī aptauja notika 2018. gada maijā. Tolaik informācijā, kas bija pieejama sūdzībā un reģistrācijas regulā, norādītā iespējamā maksājuma likme bija 189 %.

                     (177)

                     Tomēr Komisija atzīmēja, ka lielākā daļa aptaujāto importētāju bija norādījuši, ka turpinātu darbību galīgo maksājumu noteikšanas gadījumā. Tāpat lielākā daļa importētāju bija atraduši alternatīvu piegādes avotu vai turpināja importu no ĶTR.

                     (178)

                     Pagaidu regulas 238. apsvērumā Komisija bija norādījusi, ka lielākie importētāji bija varējuši iepirkt piemērotus elektriskos velosipēdus ārpus ĶTR, tostarp no Savienības ražotājiem, un/vai šiem importētājiem bija iespējami alternatīvi piegādes avoti ārpus ĶTR, tostarp Savienības ražošanas nozarē. Šo konstatējumu pamatoja CEIEB aptauja un vēlāk apstiprināja sekojošā CEIEB un citu importētāju uzklausīšana.

                     (179)

                     Turklāt Komisija atzīmēja, ka seši importētāji, kas pārstāv lielu importa apjomu, atbalstīja pasākumu noteikšanu, un tas apliecināja importētāju spēju pielāgot savu darbību pasākumu noteikšanai.

                     (180)

                     Tāpēc Komisija, visu izsverot, secināja, ka pasākumu noteikšanai varētu būt negatīva ietekme uz mazajiem importētājiem, tomēr maksājumu noteikšanas negatīvo ietekmi mazinātu piemērotu velosipēdu piegādes avotu pieejamība Savienības ražošanas nozarē, citās trešās valstīs un ĶTR par taisnīgām cenām.

                     (181)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas CEIEB laboja savu sākotnēji sniegto informāciju un norādīja, ka tās aptauja netika veikta pēc reģistrācijas regulas publicēšanas, bet tika darīta pieejama tiešsaistē no 2018. gada 22. jūnija un kopš šā datuma bija pieejama tiešsaistē.

                     (182)

                        CEIEB arī apgalvoja, ka tās rīkotajā aptaujā netika apstiprināts, ka lielākā daļa importētāju turpinātu darījumdarbību, neraugoties uz maksājumu noteikšanu, un atsaucās uz informāciju, kas tika iesniegta uzklausīšanā, kura notika 2018. gada 5. oktobrī. CEIEB arī norādīja, ka tā nekad nav iesniegusi pierādījumus par to, ka lielākā daļa importētāju bija veiksmīgi atraduši alternatīvas piegādes ķēdes un ka tas nav radījis nekādu negatīvu ietekmi uz to darījumdarbību.

                     (183)

                     Pamatojoties uz CEIEB iesniegto aptauju, Komisija atzīmēja, ka 21 % respondentu bija norādījuši, ka tie izbeigtu darbību, ja tiktu noteikti maksājumi. Tas nozīmē, ka lielākā daļa respondentu tolaik uzskatīja, ka tas nav iespējams iznākums. Turklāt uzklausīšanā, kas notika 2018. gada 5. oktobrī, CEIEB iesniedza informāciju 15 importētāju vārdā, no kuriem četri paziņoja, ka neturpinātu darbību, ja tiktu noteikti galīgie pasākumi. Minēto četru importētāju apgrozījums veidoja 8 % no 15 pārstāvēto importētāju kopējā apgrozījuma. Komisija atgādina, ka tā atlasīja piecus nesaistītus importētājus, pamatojoties uz vislielāko Savienībā importēto apjomu. Par pamatu izmantojot šo reprezentatīvo izlasi, Komisija izdarīja secinājumus par pasākumu ietekmi uz importētājiem. Konkrēti šajā saistībā neviens no izlasē iekļautajiem importētājiem nenorādīja, ka būtu spiests izbeigt darbību galīgo pasākumu noteikšanas gadījumā.

                     (184)

                     Pēc tādas pašas loģikas Komisija secināja, ka 33 % CEIEB aptaujas respondentu bija paziņojuši, ka ir izbeiguši elektrisko velosipēdu importu no ĶTR, bet vēl nav atraduši alternatīvu risinājumu, savukārt lielākā daļa turpināja importēt no ĶTR vai bija atraduši alternatīvu piegādes avotu. Turklāt uzklausīšanā ar CEIEB, kas notika 2018. gada 5. oktobrī, 12 importētāji (veidojot 96 % no 15 pārstāvēto importētāju apgrozījuma) jau bija pielāgojuši savas piegādes ķēdes vai bija pielāgošanas procesā. Tāds pats apsvērums ir attiecināms uz izlasē iekļautajiem importētājiem, ko Komisija bija pārbaudījusi, un, domājams, uz importētājiem, kas pauda atbalstu pasākumu noteikšanai.

                     (185)

                     Tāpēc Komisija apstiprināja savus konstatējumus 177.–179. apsvērumā.

                     (186)

                        CEIEB arī norādīja, ka Komisija nepietiekami novērtēja pasākumu noteikšanas izraisītās grūtības un izmaksas, ko ietver importētāju piegādes ķēdes pielāgošana, un neņēma vērā mazo importētāju situāciju.

                     (187)

                     Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam un atsaucas uz šīs regulas 180. apsvērumu un pagaidu regulas 242. apsvērumu, kur ir skaidri norādīta pasākumu noteikšanas nelabvēlīgā ietekme uz mazajiem importētājiem. Turklāt pagaidu regulas 243. apsvērumā Komisija secināja. ka pasākumu noteikšana nav importētāju interesēs. Tomēr Komisija nemaina konstatējumu, ka šo negatīvo ietekmi mazina iespēja iepirkt atbilstošus elektriskos velosipēdus no Savienības ražošanas nozares, citām trešām valstīm un ĶTR par godīgām, kaitējumu neradošām cenām un ka šāda negatīvā ietekme nepārsniedz pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

                     (188)

                     Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 243. apsvērumā.

               6.4.   Lietotāju intereses

                     (189)

                        CCCME, četri Ķīnas ražotāji eksportētāji un divi importētāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana samazinātu izvēli patērētājiem, paaugstinātu cenas un traucētu īstenot vides politikas pasākumus, kas tika izstrādāti, lai veicinātu elektrisko velosipēdu lietošanu.

                     (190)

                        CCCME apšaubīja Komisijas pagaidu secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare darbojas visos tirgus segmentos, un apgalvoja, ka Komisija nav to pamatojusi ar jebkādiem pierādījumiem.

                     (191)

                     Divi importētāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nebija ražošanas jaudas, lai varētu apmierināt pieprasījumu, un ka tā nebija pārliecināta, vai alternatīvi piegādes avoti varētu novērst šo trūkumu.

                     (192)

                     Komisija atgādināja, ka izlasē iekļauto ražotāju pārbaudē tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare darbojās visos tirgus segmentos, tostarp zemākās kvalitātes ražojumu tirgus segmentā.

                     (193)

                     Turklāt, kā noteikts pagaidu regulas 249. apsvērumā, ir paredzams, ka pasākumi palielinās un dažādos elektrisko velosipēdu piedāvājumu no Savienības ražošanas nozares, kā arī alternatīvus piegādes avotus, atjaunojot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un vienlaikus saglabājot importa piedāvājumu no ĶTR par taisnīgām cenām.

                     (194)

                     Turklāt Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma līmenis, iespēja viegli pārveidot esošās parasto velosipēdu ražošanas līnijas, lai tās varētu izmantot elektrisko velosipēdu ražošanai, un temps, kādā Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu ražošanas jaudu no 2014. gada līdz 2016. gadam, kad bija nelabvēlīgi apstākļi, liecina, ka tai ir potenciāls, resursi un prasmes, lai pielāgotos iespējamam piedāvājuma trūkumam.

                     (195)

                     Komisija atgādina, ka pasākumu noteikšana parastajiem velosipēdiem nemazināja izvēli patērētājiem, bet gan palielināja šīs produkcijas piegādātāju un izcelsmes valstu dažādību. Tāda pati tirgus tendence tiek prognozēta attiecībā uz elektriskajiem velosipēdiem.

                     (196)

                     Attiecībā uz pasākumu ietekmi uz cenām Komisija atsaucas uz pagaidu regulas 250. un 251. apsvērumu un jo īpaši uz konstatējumu, ka patērētāju interesi nevar vienādot ar cenu ietekmi, ko izraisa pasākumi virzībā uz tādu importu no ĶTR, kas nerada kaitējumu.

                     (197)

                     Tāpēc šie apgalvojumi bija jānoraida.

                     (198)

                     Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 244.–252. apsvērumā.

               6.5.   Citas intereses

                     (199)

                     Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 253. apsvērumā.

               6.6.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (200)

                     Kopumā neviens no ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem neapliecina, ka pastāvētu būtiski iemesli pret pasākumu noteikšanu attiecīgā ražojuma importam.

                     (201)

                     Negatīvu ietekmi uz nesaistītajiem importētājiem nevar uzskatīt par nesamērīgu, un to mazina alternatīvu piegādes avotu pieejamība trešās valstīs vai Savienības ražošanas nozarē. Antidempinga pasākumu pozitīvā ietekme uz Savienības tirgu, īpaši uz Savienības ražošanas nozari, atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz pārējām interešu grupām.

                     (202)

                     Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprina savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 254. un 255. apsvērumā.

               7.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (203)

                     Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām.

               7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

                     (204)

                     Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma summa, kas vajadzīga, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.

                     (205)

                     Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas viens ražotājs eksportētājs norādīja, ka Komisijas metodika kaitējumu neradošās Savienības ražotāju cenas aprēķināšanai bija kļūdaina. Tas apgalvoja, ka, atskaitot vidējo peļņu izmeklēšanas laikposmā un pieskaitot mērķa peļņu, Komisija nav ņēmusi vērā dažādos peļņas līmeņus, ko Savienības ražotāji bija sasnieguši attiecībā uz dažādiem modeļiem. Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējumu neradošā cena būtu jāaprēķina, pirms mērķa peļņas pieskaitīšanas atskaitot no faktiskajām cenām vidējo peļņu par katru RKN.

                     (206)

                     Komisija atgādina, ka pamatregulā nav paredzēta īpaša metodika kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai. Turklāt Komisija noteikšanu veica par līdzīgo ražojumu, ko pārdod Savienības ražošanas nozare. Šajā ziņā ir pilnīgi pieņemami atskaitīt Savienības ražošanas nozares vidējo peļņu no tās vidējās pārdošanas cenas, lai noteiktu līdzīgā ražojuma vidējās ražošanas izmaksas, un tad pieskaitīt mērķa peļņu, lai aprēķinātu kaitējuma novēršanas līmeni. Komisija iepriekš ir pastāvīgi izmantojusi šo metodiku, un tai ir ievērojama rīcības brīvība, veicot šo novērtējumu.

                     (207)

                     Šajā izmeklēšanā kaitējums tiek novērtēts par visiem ražojuma veidiem kopumā. Patiešām, visi kaitējuma rādītāji, tostarp rentabilitāte un mērķa peļņa, tiek izteikti kā vidējā vērtība par visiem attiecīgā ražojuma veidiem. Nosakot kaitējumu neradošo cenu, tas tiek darīts, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei radījis imports par dempinga cenām kopumā. Lai novērstu minēto kaitējumu, ir pietiekami, ja kaitējumu neradošo cenu nosaka, vienādi palielinot visu ražojuma veidu pārdošanas cenu par summu, kas atbilst izmeklēšanas laikposmā gūtās faktiskās peļņas un mērķa peļņas starpībai, tādējādi ļaujot Savienības ražošanas nozarei sasniegt mērķa peļņu. Nav nepieciešams individuāli novērtēt rentabilitāti par katru individuālu ražojuma veidu.

                     (208)

                     Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

                     (209)

                     Sūdzības iesniedzējs nepiekrita mērķa peļņai, ko Komisija izmantoja kaitējumu neradošās cenas aprēķināšanai. Tas norādīja, ka par mērķa peļņu jāuzskata nevis Savienības ražošanas nozares vidējā peļņa, bet to uzņēmumu vidējā peļņa, kuriem nav radījis kaitējumu Ķīnas imports 2015. gadā. Sūdzības iesniedzējs argumentēja, ka, tā kā mērķa peļņa ir saprātīga peļņa, ko Savienības ražotāji varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām / subsidētā importa radītā kaitējuma, Komisija pēc definīcijas nevarēja par atskaites punktu izmantot to Savienības ražotāju rentabilitāti, kuriem jau bija radīts būtisks kaitējums importa par dempinga cenām / subsidētā importa dēļ. Alternatīvi sūdzības iesniedzējs norādīja, ka mērķa peļņu varēja noteikt, par atsauci izmantojot mērķa peļņu no parastajiem velosipēdiem (8 %), kas koriģēta uz augšu par 1,5 %, lai ņemtu vērā papildu tehnoloģiju, lielāku pievienoto vērtību un papildu ieguldījumu vajadzības.

                     (210)

                     Komisija atgādina, ka mērķa peļņa ir peļņa, ko Savienības ražošanas nozare kopumā var sasniegt, ja nav kaitējumu radoša dempinga. Attiecīgi to nevar noteikt, pamatojoties uz peļņu, ko gūst atsevišķi Savienības ražotāji. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. Attiecībā uz alternatīvo apgalvojumu (mērķa peļņu, kas izmantota izmeklēšanā attiecībā uz parastajiem velosipēdiem un koriģēta uz augšu) Komisija atgādina, ka katra izmeklēšana tiek veikta, pamatojoties uz konkrētajiem lietas faktiem par attiecīgo ražojumu, nevis faktiem, kas noskaidroti izmeklēšanā par citiem ražojumiem. Šajā konkrētajā lietā Komisija apstiprināja, ka izmantotā mērķa peļņa bija atbilstoša un ka tai nebija iemesla izmantot cita ražojuma mērķa peļņu. Tādējādi šis apgalvojums bija jānoraida.

                     (211)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs atkārtoti izteica savus apgalvojumus un norādīja, ka citos gadījumos Komisija bija atkāpusies no savas standarta metodikas mērķa peļņas noteikšanai, atsaucoties uz būtiskiem apstākļiem. Kā jau izklāstīts 210. apsvērumā, Komisija atgādina, ka katrs gadījums tiek novērtēts, pamatojoties uz tā konkrētajiem faktiem. Šajā konkrētajā gadījumā Komisija secināja, ka nav īpašu apstākļu, kas pamatotu tikai konkrētu ražotāju gūtās peļņas izmantošanu, kā to prasījis sūdzības iesniedzējs. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (212)

                     Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka, kā izklāstīts 59.–63. apsvērumā, tā ņēma vērā konkrētas izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem radušās izmaksas, lai koriģētu Savienības ražošanas nozares kaitējumu neradošo cenu. Attiecīgi tika koriģēts kaitējuma novēršanas līmenis, kā rezultātā kaitējuma starpība samazinājās par 3–5 %. Kā aprakstīts 72. apsvērumā, par minēto korekciju tika saņemts apgalvojums no Giant pēc galīgās informācijas izpaušanas. Apgalvojums tika pieņemts, un rezultātā iegūtais cenu samazinājuma starpības samazinājums tika darīts zināms, nesaņemot papildu piezīmes.

                     (213)

                     Ņemot vērā korekciju, kas veikta atbilstoši 212. apsvērumam, un tā kā nebija citu piezīmju par kaitējuma novēršanas līmeni, tika apstiprināta pagaidu regulas 257.–262. apsvērumā aprakstītā metodika.

               7.2.   Cenu saistību piedāvājums

                     (214)

                     Pēc informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, proti, Wettsen Corporation, iesniedza cenu saistību piedāvājumu.

                     (215)

                        Wettsen Corporation nebija iekļauts izlasē, un, lai gan tas bija prasījis veikt atsevišķu pārbaudi, tā pieprasījums kopā ar visiem citiem atsevišķas pārbaudes pieprasījumiem tika noraidīts.

                     (216)

                     Cenu saistību piedāvājums tika noraidīts vairāku iemeslu dēļ, kas tika paziņoti Wettsen Corporation atsevišķā vēstulē. Tie bija šādi:

                                 —

                                 pirmkārt, ārpus ĶTR atrodas ar Wettsen Corporation saistīta persona, kas arī ražo elektriskos velosipēdus;

                                 —

                                 otrkārt, cenu saistību piedāvājumā minimālā importa cena (“MIC”) bija noteikta tikai trīs galvenajiem elektrisko velosipēdu veidiem, kas neaptvēra visus veidus, kuri eksportēti Savienībā izmeklēšanas laikposmā, un

                                 —

                                 treškārt, tā kā ierosinātā MIC katram veidam bija vidējā pārdošanas cena attiecīgajam veidam, tiktu pieļauts, ka Wettsen Corporation pārdod dārgākus elektriskos velosipēdus par kaitējumu radošām cenām.

               7.3.   Galīgie pasākumi attiecībā uz ĶTR

                     (217)

                     Ņemot vērā izdarītos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, kā arī saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jāpiemēro galīgi antidempinga pasākumi mazākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu. Šajā gadījumā galīgā antidempinga maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatēto kaitējuma starpību līmenī, izņemot vienam Ķīnas ražotājam eksportētājam.

                     (218)

                     Tiek norādīts, ka vienlaikus ar antidempinga izmeklēšanu tika veikta arī antidempinga izmeklēšana. Saskaņā ar 24. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (12), ņemot vērā noteikumu par mazāko maksājumu un to, ka galīgās subsīdiju likmes ir mazākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis, ir atbilstoši noteikt galīgo kompensācijas maksājumu noteikto galīgo subsīdijas likmju līmenī un tad noteikt galīgo antidempinga maksājumu līdz attiecīgā kaitējuma novēršanas līmenim.

                     (219)

                     Attiecībā uz Yadea Technology Group Co., Ltd (“Yadea”) īpaša kaitējuma starpība (13) šim uzņēmumam tika noteikta vienlaikus notiekošajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, pamatojoties uz Yadea sniegto informāciju. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka, nosakot antidempinga un kompensācijas maksājumu kopējo ietekmi, ir lietderīgi izmantot Yadea īpašo kaitējuma starpību, nevis kaitējuma starpību, kas noteikta antidempinga izmeklēšanā citiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās.

                     (220)

                     Tāpat attiecībā uz Yadea, kam dempinga starpība ir mazāka par kaitējuma novēršanas līmeni, galīgais kompensācijas maksājums tika aprēķināts noteiktās subsīdijas likmes līmenī, un galīgais antidempinga maksājums tika noteikts attiecīgās dempinga starpības līmenī, no tās atskaitot kompensācijas maksājuma summu. Šāds atskaitījums bija nepieciešams, jo situācijā, kad normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, tāda kopēja maksājuma piemērošana, kurš atspoguļo subsidēšanas līmeni un visu dempinga līmeni, var izraisīt subsidēšanas ietekmes divkāršu kompensēšanu (“divkāršā uzskaite”). Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu uzņēmumiem, kas nesadarbojas antidempinga izmeklēšanā (lai gan tie sadarbojās līdztekus notiekošajā antisubsidēšanas izmeklēšanā), piemēro atlikušo dempinga starpību un kaitējuma starpību.

                     (221)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas, pieņemot Giant apgalvojumu, kas izklāstīts 72. un 212. apsvērumā, un mainot kompensācijas maksājumus vienlaikus notiekošajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, rezultātā mainījās antidempinga maksājumi. Attiecīgās izmaiņas tika darītas zināmas ieinteresētajām personām, un antidempinga izmeklēšanā par tām netika saņemtas citas piezīmes.

                     (222)

                     Tāpēc antidempinga maksājumam tiek noteiktas likmes, kas norādītas turpmāk 6. tabulā.

                        6. tabula

                        Galīgie pasākumi

                                 Uzņēmums

                                 Dempinga starpība

                                 Subsīdijas likme

                                 Kaitējuma novēršanas līmenis

                                 Kompensācijas maksājums

                                 Antidempinga maksājums

                                    Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                                 86,3 %

                                 15,1 %

                                 73,4 %

                                 15,1 %

                                 58,3 %

                                    Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd.

                                 32,8 %

                                 3,9 %

                                 24,6 %

                                 3,9 %

                                 20,7 %

                                    Jinhua Vision Industry Co., Ltd un Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

                                 39,6 %

                                 8,5 %

                                 18,8 %

                                 8,5 %

                                 10,3 %

                                    Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

                                 100,3 %

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                                 62,1 %

                                    Yadea Technology Group Co., Ltd

                                 48,1 %

                                 10,7 %

                                 62,9 %

                                 10,7 %

                                 37,4 %

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā (izņemot uzņēmumus, kam piemēro līdztekus notiekošajā izmeklēšanā visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto kompensācijas maksājuma likmi (Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (14) (I pielikums)

                                 48,1 %

                                 9,2 %

                                 33,4 %

                                 9,2 %

                                 24,2 %

                                 Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā un kam piemēro līdztekus notiekošajā izmeklēšanā visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto kompensācijas maksājumu (Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (II pielikums)

                                 48,1 %

                                 17,2 %

                                 33,4 %

                                 17,2 %

                                 16,2 %

                                 Uzņēmumi, kas nesadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet sadarbojās vienlaikus notiekošajā antisubsidēšanas izmeklēšanā un ir uzskaitīti Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 I pielikumā (III pielikums)

                                 100,3 %

                                 9,2 %

                                 79,3 %

                                 9,2 %

                                 70,1 %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 100,3 %

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                                 62,1 %

                     (223)

                     Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli. Šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tā ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, kuru ražo minētie uzņēmumi, kas tādējādi ir arī konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajiem attiecīgajiem ražojumiem, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar norādītu nosaukumu un adresi, tostarp uzņēmumiem, kuri saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

                     (224)

                     Visi pieprasījumi piemērot minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu adresējami Komisijai (15), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību izmaiņām. Vajadzības gadījumā šajā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās antidempinga maksājumu likmes.

                     (225)

                     Gadījumos, kad kompensācijas maksājums ir atskaitīts no antidempinga maksājuma, lai izvairītos no divkāršās uzskaites, kompensācijas maksājuma iekasēšanas mērķis ir kompensēt gan kompensējamās subsīdijas ietekmi, gan dempinga starpību (līdz subsīdijas likmes līmenim). Tādējādi veikto maksājumu var atmaksāt tikai tad, ja tiek pierādīts, ka šāds maksājums pārsniedz faktisko subsīdijas likmi un atbilstošo dempinga starpību. Tāpēc izmeklēšanā par atmaksāšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu būtu jāņem vērā arī ražotāja eksportētāja īpašā situācija attiecībā pret faktisko dempinga starpību, kas dominējusi atmaksāšanas izmeklēšanas laikposmā.

                     (226)

                     Ja kādam no uzņēmumiem, kam noteiktas mazākas individuālās antidempinga maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu kā tādu var uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņu, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ja ir izpildīti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šādā izmeklēšanā inter alia var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.

                     (227)

                     Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

                     (228)

                     Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī tiem ražotājiem, kas izmeklēšanas laikposmā neeksportēja uz Savienību, ja vien tie neatbilst 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

                     (229)

                     Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas I un II pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanas laikposmā sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, būtu jāiekļauj noteikums, ka šiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu.

                     (230)

                     Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (16), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp ekonomikas dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

               7.4.   Piemērošana ar atpakaļejošu spēku

                     (231)

                     Kā noteikts 5. apsvērumā, Komisija 2018. gada 3. maijā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pieprasījumu, noteica, ka ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē. Minētais pieprasījums tika atsaukts, un tāpēc minētā lieta turpmāk netika pārbaudīta.

               7.5.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

                     (232)

                     Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu.

                     (233)

                     Galīgās maksājuma likmes ir zemākas par pagaidu maksājuma likmēm. Tādējādi būtu jāatmaksā nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi.

                     (234)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu ar pedāļu mīšanas palīgfunkciju un ar palīgelektromotoru importam. Attiecīgais ražojums ir klasificēts ar KN kodiem 8711 60 10 un ex 8711 60 90 (TARIC kods 8711609010).

               2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.

                           Valsts

                           Uzņēmums

                           Galīgais antidempinga maksājums

                              TARIC papildu kods

                           Ķīnas Tautas Republika

                              Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                           58,3 %

                           C382

                              Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd.

                           20,7 %

                           C383

                              Jinhua Vision Industry Co., Ltd un Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

                           10,3 %

                           C384

                              Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

                           62,1 %

                           C385

                              Yadea Technology Group Co., Ltd

                           37,4 %

                           C463

                           Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā (izņemot uzņēmumus, kam piemēro līdztekus notiekošajā izmeklēšanā visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto kompensācijas maksājuma likmi (Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (I pielikums)

                           24,2 %

                           Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā un kam piemēro līdztekus notiekošajā izmeklēšanā visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto kompensācijas maksājuma likmi (Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (II pielikums)

                           16,2 %

                           Uzņēmumi, kas nesadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet sadarbojās vienlaikus notiekošajā antisubsidēšanas izmeklēšanā un ir uzskaitīti Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 I pielikumā (III pielikums)

                           70,1 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           62,1 %

                           C999

               3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās antidempinga maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie elektriskie velosipēdi (apjoms), kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

               4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

               5.   Gadījumos, kad kompensācijas maksājums ir atskaitīts no antidempinga maksājuma attiecībā uz konkrētiem ražotājiem eksportētājiem, ja tiek saņemti pieprasījumi par atmaksu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu, attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju automātiski novērtē dempinga starpību, kas dominējusi atmaksāšanas izmeklēšanas laikposmā.

               6.   Ja jauns ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, 2. punktu var grozīt, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju atbilstošajā pielikumā, kurā uzskaitīti izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās un kam tādējādi piemēro atbilstošo vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi. Jaunam ražotājam eksportētājam ir jāsniedz pierādījumi, ka:

                           —

                           izmeklēšanas laikposmā no 2016. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 30. septembrim tas neeksportēja uz Savienību 1. punktā aprakstīto ražojumu;

                           —

                           tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un

                           —

                           tas attiecīgo ražojumu ir faktiski eksportējis uz Savienību pēc izmeklēšanas laikposma, kas ņemts vērā, nosakot attiecīgos pasākumus, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama daudzuma eksportēšanu uz Savienību.

            2. pants
            Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) 2018/1012. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgās likmes, atmaksā.

            3. pants
            Izbeidz importa reģistrēšanu, kura izriet no Īstenošanas regulas (ES) 2018/671, ar ko attiecina reģistrāciju uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importu. Attiecībā uz reģistrēto importu galīgo antidempinga maksājumu neiekasē ar atpakaļejošu spēku.

            4. pants
            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

            Briselē, 2019. gada 17. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importu, OV C 353, 20.10.2017., 19. lpp.).

            (3)  Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importu, OV C 440, 21.12.2017., 22. lpp.).

            (4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/671 (2018. gada 2. maijs), ar ko attiecina reģistrāciju uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importu, OV L 113, 3.5.2018., 4. lpp.

            (5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1012 (2018. gada 17. jūlijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/671, OV L 181, 18.7.2018., 7. lpp.

            (6)  Lieta C-337/09 P Padome / Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group, EU:C:2012:471, 66. un 73. punkts. Sk. arī lietu C-26/96 Rotexchemie / Hauptzollamt Hamburg-Waltershof, EU:C:1997:261, 9. punktu, un lietu C-338/10, GLS / Hauptzollamt Hamburg-Stadt, EU:C:2012:158, 20. punktu.

            (7)  Lieta C-337/09 P Komisija / Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd, EU:C:2012:471, 90. punkts: “Šajā ziņā ir jāatgādina, ka TEAS [TER] tirgus dalībniekam var tikt piešķirts tikai tad, ja izmaksas, kas tam ir jāsedz, un cenas, ko tas nosaka, izriet no brīvām piedāvājuma un pieprasījuma svārstībām. Tā tas nebūtu, ja, piemēram, valsts tieši regulētu zināmu izejvielu cenas vai darbaspēka izmaksas.”

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību. Dokuments attiecas uz EEZ, OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.

            (9)  Sk. lietu T-394/13 Photo USA Electronic Graphic / Padome, ECLI:EU:T:2014:964.

            (10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/140 (2018. gada 29. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importam, un izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu, OV L 25, 30.1.2018., 6. lpp.

            (11)  Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp.

            (12)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

            (13)  Attiecīgais uzņēmums nav iesniedzis konkrētu informāciju par sevi, lai varētu aprēķināt individuālu dempinga starpību.

            (14)  OV L 16, 18.1.2019., 98. lpp.

            (15)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

            (16)  Spriedums lietā Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.

            I PIELIKUMS

                        Uzņēmuma nosaukums

                        Province

                           TARIC papildu kods

                           Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C386

                           Active Cycles Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C387

                           Aigeni Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C388

                           Alco Electronics (Dongguan) Limited

                           Guangdong

                        C390

                           Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C392

                           Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C393

                           Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C395

                           Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C397

                           Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C398

                           Cycleman E-Vehicle Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C400

                           Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C401

                           Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd and Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

                           Guangdong

                        C402

                           Foshan Lano Bike Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C405

                           Foshan Zenith Sports Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C406

                           Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C410

                           Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C411

                           Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C415

                           Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C416

                           Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C417

                           Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C418

                           Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C419

                           Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C420

                           Jinhua Jobo Technology Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C421

                           Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C422

                           Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C424

                           Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C425

                           Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C426

                           Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C427

                           Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C429

                           Ningbo Bestar Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C430

                           Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C431

                           Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C432

                           Ningbo Oner Bike Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C433

                           Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C435

                           Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C437

                           Pronordic E-Bikes Limited Company

                           Jiangsu

                        C438

                           Shenzhen Shenling Car Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C442

                           Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C443

                           Skyland Sport Tech Co., Ltd.

                           Tianjin

                        C444

                           Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C446

                           Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd.

                           Tianjin

                        C449

                           Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd.

                           Tianjin

                        C450

                           Easy Electricity Technology Co., Ltd.

                           Tianjin

                        C451

                           Ubchoice Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C452

                           Wettsen Corporation

                           Shandong

                        C454

                           Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd. and Wuxi Shengda Vehicle Technology Co.,Ltd

                           Jiangsu

                        C458

                           Wuxi United Mobility Technology Inc

                           Jiangsu

                        C459

                           Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd.

                           Tianjin

                        C462

                           Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp

                           Jiangsu

                        C464

                           Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd.

                           Zhejiang

                        C466

                           Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C467

                           Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C468

                           Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C469

                           Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C470

                           Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C472

                           Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C473

                           Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C474

                           Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C475

                           Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C477

                           Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd., Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd. and Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C478

                           Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd.

                           Tianjin

                        C480

            II PIELIKUMS

                        Uzņēmuma nosaukums

                        Province

                           TARIC papildu kods

                           Aima Technology Group Co., Ltd.

                           Tianjin

                        C389

                           Beijing Tsinova Technology Co., Ltd.

                           Beijing

                        C391

                           Changzhou Hj Pedal Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C394

                           Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

                           Jiangsu

                        C396

                           Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd.

                           Tianjin

                        C399

                           Eco International Elebike Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C403

                           Everestt International Industries Ltd.

                           Jiangsu

                        C404

                           Geoby Advance Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C407

                           Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd.

                           Guangdong

                        C408

                           Guangdong Shunde Junhao Technology Development Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C409

                           Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C412

                           Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd.

                           Zhejiang

                        C413

                           Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C414

                           Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C423

                           Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C428

                           Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C434

                           Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C436

                           Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd.

                           Shandong

                        C439

                           Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd.

                           Shanghai

                        C440

                           Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd.

                           Guangdong

                        C441

                           Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C445

                           Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

                           Jiangsu

                        C447

                           Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C448

                           Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

                           Guangdong

                        C453

                           Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C455

                           Wuxi Merry Ebike Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C456

                           Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd.

                           Jiangsu

                        C457

                           Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C460

                           Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C461

                           Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C465

                           Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C471

                           Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd.

                           Zhejiang

                        C476

                           Zhongshan Qiangli Electronics Factory

                           Guangdong

                        C479

            III PIELIKUMS

                        Uzņēmuma nosaukums

                        Province

                           TARIC papildu kods

                           Changzhou Fujiang Vehicle Co. Ltd

                           Jiangsu

                        C484

                           Jinhua Lvbao Vehicles Co. Ltd

                           Zhejiang

                        C486

                           Suzhou Leisger Vehicle Co. Ltd

                           Jiangsu

                        C487

                           Zhejiang Hangpai Electric Vehicle Co. Ltd

                           Zhejiang

                        C488