title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2175 (2015. gada 24. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               25.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 307/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2175
   (2015. gada 24. novembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 24. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  66,1

                  MA

                  79,5

                  ZZ

                  72,8

                  0707 00 05

                  AL

                  78,9

                  MA

                  96,4

                  TR

                  143,5

                  ZZ

                  106,3

                  0709 93 10

                  AL

                  59,9

                  MA

                  69,6

                  TR

                  167,3

                  ZZ

                  98,9

                  0805 20 10

                  MA

                  87,2

                  ZZ

                  87,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  60,8

                  0805 50 10

                  AR

                  61,0

                  TR

                  97,2

                  ZZ

                  79,1

                  0808 10 80

                  AU

                  166,8

                  CA

                  159,7

                  CL

                  85,1

                  MK

                  36,9

                  NZ

                  173,1

                  US

                  107,0

                  ZA

                  166,3

                  ZZ

                  127,8

                  0808 30 90

                  BA

                  88,1

                  CN

                  64,0

                  TR

                  124,6

                  ZZ

                  92,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 132/2013 ( 2013. gada 15. februāris ), ar ko 187. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

text:
               16.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 45/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 132/2013
   (2013. gada 15. februāris),
   ar ko 187. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2013. gada 11. februārī nolēma svītrot vienu fizisku personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, pēc tam, kad tā bija izskatījusi šīs personas iesniegto pieprasījumu svītrot to no saraksta un Ombuda vispusīgu ziņojumu, kas sagatavots Ombuda birojā, kurš izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1904(2009).

               (3)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 15. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi.
      Sadaļā „Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:

         "Suliman Hamd Suleiman Al-Buthe
             (alias a) Soliman H.S. Al Buthi, b) Sulayman Hamad Sulayman Al Batha). Adrese: Riyadh, Saūda Arābija. Dzimšanas datums: 8.12.1961. Dzimšanas vieta: Kaira, Ēģipte. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: a) B049614 (Saūda Arābijas), b) C 536660 (Saūda Arābijas pase, izdota 5.5.2001., derīguma termiņš beidzās 11.5.2006.). Papildu informācija: Vides veselības nodaļas direktors Riādas municipalitātē, Saūda Arābija (2010. gada februārī). 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 23.6.2004."


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 91/2012 ( 2012. gada 2. februāris ) par atļauju Bacillus subtilis (CBS 117162) lietot kā lopbarības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām (atļaujas turētājs Krka d.d. )  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               3.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 31/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 91/2012
   (2012. gada 2. februāris)
   par atļauju Bacillus subtilis (CBS 117162) lietot kā lopbarības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām (atļaujas turētājs Krka d.d.)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 ir noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu Bacillus subtilis (CBS 117162) lietošanas atļauju. Tam pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (3)

               Pieteikums attiecas uz atļauju Bacillus subtilis (CBS 117162) lietot kā lopbarības piedevu atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām, to iedalot piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) 2011. gada 7. septembra atzinumā (2) secināja, ka ieteiktajos lietošanas apstākļos Bacillus subtilis (CBS 117162) kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tā lietošana mērķsugai var uzlabot svara pieaugumu. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

               (5)

                  Bacillus subtilis (CBS 117162) novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi atļaujas piešķiršanai ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot kā piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 2. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  EFSA Journal 2011. g.; 9(9):2375.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētājs

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieka suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimā-lais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  CFU uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori.

                  4b1824

                  Krka d.d.

                     Bacillus subtilis

                  (CBS 117162)

                                 Piedevas sastāvs

                                 Bacillus subtilis (CBS 117162) preparāts, kas satur vismaz 4 x 109 KVV/g (granulveida) piedevas

                                 Aktīvās vielas raksturojums

                                 Bacillus subtilis (CBS 117162) sporas

                                 Analīzes metode
                                  (1)

                                          Skaitīšanas metode: Petrī trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787)

                                          Identifikācija: lauka gēla elektroforēzes (PFGE) metode.

                  Sivēni (atšķirti)
                  Nobaroja-mās cūkas

                  —

                  2 × 109

                  —

                              1.

                              Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos.

                              2.

                              Atšķirtiem sivēniem svarā līdz 35 kg.

                              3.

                              Drošības apsvērumi: darba laikā jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2022. gada 23. februāris

         (1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama Kopienas references laboratorijas tīmekļa vietnē http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.


|

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 658/2011 ( 2011. gada 7. jūlijs ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

Oficiālais Vēstnesis L 180 , 08/07/2011 Lpp. 0043 - 0044

		Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 658/2011( 2011. gada 7. jūlijs),ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanaiEIROPAS KOMISIJA,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) [1],ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari [2], un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,tā kā:Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsStandarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2011. gada 8. jūlijā.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, 2011. gada 7. jūlijāKomisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorsJosé Manuel Silva Rodríguez[1] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[2] OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSStandarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai(EUR/100 kg) |KN kods | Trešās valsts kods [1] | Standarta ievešanas vērtība |07020000 | AL | 49,0 |MK | 26,7 |TR | 53,0 |US | 26,0 |ZZ | 38,7 |07070005 | TR | 95,0 |ZZ | 95,0 |07099070 | TR | 110,5 |ZZ | 110,5 |08055010 | AR | 66,6 |BR | 42,9 |TR | 73,2 |UY | 70,0 |ZA | 65,6 |ZZ | 63,7 |08081080 | AR | 152,5 |BR | 80,0 |CL | 91,4 |CN | 75,3 |EC | 60,7 |NZ | 110,3 |US | 123,2 |UY | 50,2 |ZA | 83,6 |ZZ | 91,9 |08082050 | AR | 105,8 |AU | 60,8 |CL | 128,5 |CN | 85,8 |NZ | 135,1 |ZA | 90,8 |ZZ | 101,1 |08091000 | TR | 250,3 |XS | 101,8 |ZZ | 176,1 |08092095 | CL | 298,8 |SY | 253,3 |TR | 282,4 |ZZ | 278,2 |[1] Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods "ZZ" nozīmē "citas izcelsmes vietas".--------------------------------------------------


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 132/2012 ( 2012. gada 15. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               16.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 132/2012
   (2012. gada 15. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 15. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  JO

                  78,3

                  MA

                  56,2

                  TN

                  76,7

                  TR

                  98,4

                  ZZ

                  77,4

                  0707 00 05

                  JO

                  134,1

                  TR

                  143,1

                  ZZ

                  138,6

                  0709 93 10

                  MA

                  85,0

                  TR

                  140,5

                  ZZ

                  112,8

                  0805 10 20

                  EG

                  47,4

                  IL

                  74,0

                  MA

                  48,6

                  TN

                  49,9

                  TR

                  68,5

                  ZZ

                  57,7

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  115,0

                  ZZ

                  139,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  60,1

                  EG

                  95,0

                  IL

                  114,9

                  MA

                  107,6

                  TR

                  74,7

                  ZZ

                  90,5

                  0805 50 10

                  EG

                  41,4

                  TR

                  53,6

                  ZZ

                  47,5

                  0808 10 80

                  CA

                  124,7

                  CL

                  98,4

                  CN

                  77,6

                  MK

                  26,7

                  US

                  139,8

                  ZZ

                  93,4

                  0808 30 90

                  CL

                  141,4

                  CN

                  54,9

                  US

                  121,7

                  ZA

                  129,0

                  ZZ

                  111,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Istenošanas regula (ES) 2015/189 ( 2015. gada 6. februāris ), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2015. gada 2. līdz 3. februārim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2015. gada februārim

text:
               7.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 31/23

         KOMISIJAS ISTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/189
   (2015. gada 6. februāris),
   ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2015. gada 2. līdz 3. februārim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2015. gada februārim
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 1. protokola (3) 3. panta 1. un 2. punktu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (4), atver tarifa kvotu ar nulles nodokļa likmi, lai ievestu Tunisijas izcelsmes neapstrādātu olīveļļu ar KN kodu 1509 10 10 un 1509 10 90, ko tieši no Tunisijas ieved Eiropas Savienībā, nepārsniedzot katram gadam noteikto ierobežojumu.

               (2)

               Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (5) 2. panta 2. punktā noteikti kvantitatīvie ierobežojumi ievešanas atļauju izdošanai mēnesī.

               (3)

               Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam kompetentajām iestādēm iesniegto pieteikumu skaits ievešanas atļauju saņemšanai attiecas uz kopējo daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 2. panta 2. punktā februārim noteikto ierobežojumu.

               (4)

               Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot ievešanas atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam.

               (5)

               Tā kā ir sasniegts februāra maksimālais daudzums, minētajam mēnesim nevar izdot ievešanas atļaujas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti 2015. gada 2. un 3. februārī, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam piemēro piešķīruma koeficientu 8,627503 %.
   Ievešanas atļauju izdošana 2015. gada februārim par daudzumiem, kas pieprasīti no 2015. gada 4. februāra, ir apturēta.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2015. gada 7. februārī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 6. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 97, 30.3.1998., 57. lpp.

      (4)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

      (5)  OV L 365, 21.12.2006., 84. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 474/2013 ( 2013. gada 7. maijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Salmerino del Trentino (AĢIN))

text:
               24.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 138/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 474/2013
   (2013. gada 7. maijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Salmerino del Trentino (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Salmerino del Trentino ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (3)  OV C 239, 9.8.2012., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.7. grupa.   Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

      ITĀLIJA

         Salmerino del Trentino (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1267/2012 ( 2012. gada 21. decembris ), ar ko nosaka no 2013. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

text:
               22.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 356/65

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1267/2012
   (2012. gada 21. decembris),
   ar ko nosaka no 2013. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

               (4)

               Laikposmam no 2013. gada 1. janvāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

               (5)

               Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   No 2013. gada 1. janvāra piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 21. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

      I PIELIKUMS

         Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2013. gada 1. janvāra

                  KN kods

                  Preču apraksts

                  Ievedmuitas nodoklis (1)

                  (EUR/t)

                  1001 19 00
                  1001 11 00

                  Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

                  0,00

                  vidēji augsta kvalitāte

                  0,00

                  zema kvalitāte

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Parastie KVIEŠI (sēklas)

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

                  0,00

                  1002 10 00
                  1002 90 00

                  RUDZI

                  0,00

                  1005 10 90

                  KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

                  0,00

                  1005 90 00

                  KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

                  0,00

                  1007 10 90
                  1007 90 00

                  Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

                  0,00

         (1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

                  —

                  EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

                  —

                  EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

         (2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

      II PIELIKUMS

         Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

      14.12.2012-20.12.2012

                  1.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              (EUR/t)

                              Parastie kvieši (1)

                              Kukurūza

                              Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

                              Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

                              Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

                              Birža

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Kotējums

                              263,55

                              213,34

                              —

                              —

                              —

                              FOB cena, ASV

                              —

                              —

                              259,19

                              249,19

                              229,19

                              Piemaksa par Persijas līča reģionu

                              —

                              18,17

                              —

                              —

                              —

                              Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

                              25,89

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

                              14,52 EUR/t

                              Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

                              46,05 EUR/t

         (1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/668 (2016. gada 27. aprīlis), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

text:
               29.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/31

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/668
   (2016. gada 27. aprīlis),
   ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

               (2)

               Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

               (3)

               Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

               (4)

               Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 27. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

      (3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

      PIELIKUMS

            “I PIELIKUMS

                        KN kods

                        Preču apraksts

                        Reprezentatīvā cena
                        (EUR/100 kg)

                        Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
                        (EUR/100 kg)

                        Izcelsme (1)

                        0207 12 10

                        Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

                        128,0

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

                        131,1

                        0

                        AR

                        129,3

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Bezkaula, saldēti gaiļu vai vistu gabali

                        251,8

                        15

                        AR

                        183,6

                        38

                        BR

                        281,2

                        6

                        CL

                        220,4

                        24

                        TH

                        0207 27 10

                        Bezkaula, saldēti tītaru gabali

                        370,6

                        0

                        BR

                        211,8

                        26

                        CL

                        0408 91 80

                        Žāvētas olas bez čaumalām

                        507,6

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

                        190,3

                        29

                        BR

         (1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 285/2013 ( 2013. gada 21. marts ), ar kuru izbeidz antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu

text:
               26.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 86/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 285/2013
   (2013. gada 21. marts),
   ar kuru izbeidz antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, 11. panta 2. punktu un 11. panta 3. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome 1994. gada 2. februārī ar Regulu (EK) Nr. 229/94 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgus antidempinga maksājumus Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) izcelsmes etanolamīnu (“attiecīgais ražojums”) importam. Ar Padomes 2000. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1603/2000 (3) (“pirmā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas minētie pasākumi tika pagarināti uz pieciem gadiem.

               (2)

               Ar Padomes 2006. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1583/2006 (4) (“otrā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas minētie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem.

               (3)

               Ar Padomes 2010. gada 19. janvāra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010 (5) (“trešā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas ASV izcelsmes etanolamīnu importam noteiktie antidempinga maksājumi tika pagarināti vēl uz diviem gadiem.

               (4)

                  The Dow Chemical Company (“Dow Chemical”) 2010. gada 9. aprīlī iesniedza prasību daļēji atcelt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010.

               (5)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 12. martāOficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par gaidāmo termiņa izbeigšanos (6).

               (6)

               Komisija 2012. gada 21. janvārī pēc BASF AG, Ineos Europe AG un Sasol Germany GmbH (“Savienības ražošanas nozare”) iesniegtā pieprasījuma sāka termiņbeigu pārskatīšanu (“ceturtā termiņbeigu pārskatīšana”) (7).

               (7)

               Daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā uz Dow Chemical dempingu tika sākta 2012. gada 11. aprīlī (8).

               (8)

               Pēc 2010. gada 9. aprīlī iesniegtas prasības (9) Vispārējā tiesa ar 2012. gada 8. maija spriedumu lietā T-158/10 (10) (“spriedums”) atcēla trešo termiņbeigu pārskatīšanas regulu, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical.

         1.2.   Daļēja atsākšana

               (9)

               Pēc sprieduma tika publicēts paziņojums (11) par trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes etanolamīnu importu. Atsākšana attiecās uz sprieduma īstenošanu, ciktāl tas saistīts ar to, kā noteikta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP) un etanolamīnu neizmantotā ražošanas jauda ASV.

               (10)

               Minētajā paziņojumā personas tika informētas, ka saskaņā ar spriedumu Dow Chemical ražoto etanolamīnu importam Eiropas Savienībā vairs nepiemēro ar trešo termiņbeigu pārskatīšanas regulu noteiktos antidempinga pasākumus un ka saskaņā ar piemērojamajiem muitas noteikumiem būtu jāatmaksā vai jāatbrīvo galīgie antidempinga maksājumi, kas atbilstīgi minētajai regulai maksāti par etanolamīnu importu.

               (11)

               Komisija par izmeklēšanas daļēju atsākšanu oficiāli informēja zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kā arī Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (12)

               Visām personām, kas minētajā termiņā bija iesniegušas šādu pieprasījumu un bija norādījušas konkrētus uzklausīšanas iemeslus, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

               (13)

               Apsvērumi tika saņemti no diviem ražotājiem eksportētājiem, trīs Savienības ražotājiem un attiecīgā izstrādājuma lietotāja.

         2.   SPRIEDUMA ĪSTENOŠANA

   2.1.   Ievadpiezīme

               (14)

               Jāatgādina, ka apstrīdētā regula tika atcelta, jo Vispārējā tiesa trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulā konstatēja divas novērtējuma kļūdas: i) konstatējumu par dempinga turpināšanos PIP un, pamatojoties uz to, konstatējumu par dempinga turpināšanās iespējamību; un ii) ASV etanolamīnu neizmantotās ražošanas jaudas noteikšanu 60 000 tonnu apmērā.

         2.2.   Ieinteresēto personu piezīmes

               (15)

               Savienības ražošanas nozare atzina, ka spriedumā ir apšaubīta metodika, ko iestādes lietojušas ASV neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanai. Savienības ražošanas nozare tomēr palika pie sava viedokļa, ka iestādes ir bijušas pārāk piesardzīgas, nosakot faktisko ražošanas jaudu 90 % apmērā no nominālās jaudas, jo tas, ka uzņēmumi pārsniedz nominālo jaudu, esot bieža un vispārpieņemta parādība. Savienības ražošanas nozare, pamatojoties uz publicētajiem tirgus datiem, kas, kā apgalvots, iegūti no PCI Xylenes & Polyesters (“PCI”), secināja, ka 2008. gadā un turpmāk ir bijusi neizmantota ražošanas jauda.

               (16)

               Turklāt Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka tirgus apstākļi kopš trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas publicēšanas nav būtiski mainījušies, un vairāku iemeslu dēļ secināja, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozare norādīja, ka ASV ražošanas jauda kopš PIP ir turpinājusi pārsniegt iekšzemes pieprasījumu; būtiskā jaudas pieauguma dēļ trešās valstīs pēc 2009. gada ASV eksporta tirgi varētu būt kļuvuši arvien neatkarīgāki; trešās valstīs ir ieviesti vai drīz varētu tikt ieviesti antidempinga pasākumi; kopš 2009. gada ir palielinājusies MEG (monoetilēnglikola) ražošanas jauda; priekšlikums dažus etanolamīnus iekļaut veselībai potenciāli kaitīgu ražojumu sarakstā varētu ietekmēt ASV iekšzemes patēriņu.

               (17)

                  Dow Chemical izteica šaubas par izmeklēšanas atsākšanas likumību un apgalvoja, ka pamatregulā nav īpaša noteikuma, kas to atļautu. Minētais ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka izmeklēšanas atsākšana neatbilstu pamatregulas 11. panta 5. punktā noteiktajam 15 mēnešu termiņam pārskatīšanas izmeklēšanas pabeigšanai.

               (18)

               Turklāt Dow Chemical apgalvoja, ka spriedumā neesot paredzēti nekādi īstenošanas pasākumi un ka Komisija nevarot likumīgi labot apstrīdētās regulas daļas, jo Vispārējā tiesa bija atcēlusi vai apstrīdējusi ikvienu no regulas pieņemšanas pamatiemesliem. Tāpēc Dow Chemical uzskatīja, ka vienīgais likumīgais veids, kā labot minētās trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas daļas, būtu atcelt spēkā esošos pasākumus.

               (19)

                  Stepan Europe (“Stepan”), lietotājs Savienībā, pauda viedokli, ka sprieduma juridiskās sekas varētu būt vienīgi trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas noteikto pasākumu atsaukšana, jo minētie pasākumi bija noteikti, pamatojoties uz kļūdainu analīzi. Līdzīgu viedokli pauda ražotājs eksportētājs Huntsman Petrochemical Corporation LLC (“Huntsman”). Stepan un Huntsman apgalvoja, ka tiesa nosprieda, ka valsts mēroga dempinga starpība PIP bija negatīva un tāpēc nebija iespējams konstatēt dempinga turpināšanos. Stepan uzskatīja, ka tāpēc iestādēm esot vajadzējis izpētīt dempinga atkārtošanās iespējamību, taču trešajā termiņbeigu pārskatīšanas regulā tas nav bijis minēts.

               (20)

               Turklāt Stepan akcentēja, ka tad, ja iestādes dempinga turpināšanās jēdzienu būtu interpretējušas attiecībā uz atsevišķu uzņēmumu, tās būtu secinājušas, ka Dow Chemical gadījumā dempings nav turpinājies, jo, kā norādīja tiesa, uzņēmums īstenoja vairāk nekā 85 % visa ASV importa, un tāpēc iestādēm esot vajadzējis izskatīt Dow Chemical dempinga atkārtošanās iespējamību. Attiecībā uz citiem eksporta uzņēmumiem esot konstatēts dempings, tādēļ iestādēm esot vajadzējis noteikt dempinga turpināšanās iespējamību. Saskaņā ar Stepan teikto dempinga turpināšanās iespējamības analīze galvenokārt ir balstīta uz ASV valsts mēroga 60 000 tonnu neizmantoto ražošanas jaudu. Ņemot vērā tiesas konstatējumu, ka iestādes ir kļūdaini novērtējušas ASV neizmantoto ražošanas jaudu, un ņemot vērā Stepan apgalvojumu, ka neizmantotā ražošanas jauda nav pārsniegusi 8 000 tonnu, vairs neesot bijis iespējams apgalvot, ka citi eksporta uzņēmumi varētu turpināt dempingu. Iestādēm esot vajadzējis analizēt un noteikt arī dempinga atkārtošanās iespējamību.

               (21)

                  Huntsman analīze arī tika pamatota ar pieņēmumu, ka spriedums ir apstiprinājis faktu, ka ASV PIP nebija neizmantotas ražošanas jaudas un tāpēc bija maza iespējamība, ka uz Savienību varētu tikt eksportēts lielāks daudzums etanolamīnu. Huntsman arī apgalvoja, ka tāpēc nebija vajadzības analizēt citus faktorus, piemēram, tirdzniecības aizsardzības pasākumu ietekmi trešās valstīs, iespējamo pieprasījuma attīstību ASV un citos tirgos vai cenu lejupslīdi. Turklāt Huntsman apgalvoja, ka, ņemot vērā tiesas konstatējumu, ka PIP ASV nebija neizmantotas ražošanas jaudas, Komisija vairs nevarēja atkārtoti analizēt dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību un šīs izmeklēšanas daļējās atsākšanas ietvaros secināt, ka pastāv kaitējoša dempinga atkārtošanās iespējamība. Huntsman uzskatīja, ka arī tad, ja Komisija varētu no jauna izskatīt dempinga atkārtošanās iespējamību un kaitējumu, nebūtu pierādījumu par iespēju izpildīt pamatregulas 11. panta 2. punktā noteiktās prasības. Par dempinga atkārtošanos Huntsman apgalvoja, ka, pamatojoties uz atzinumu, ka PIP nebija Dow Chemical dempinga, kas noteikti bija lielākais eksportētājs, nepastāvēja iespējamība, ka pēc PIP notiktu dempings valsts mērogā, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi.

               (22)

                  Huntsman apgalvoja, ka, ņemot vērā neizmantotās ražošanas jaudas neesamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamība ir maza un tāpēc ir maz iespēju pēc PIP palielināt eksportu uz Savienību. Huntsman apgalvoja, ka šādu secinājumu apstiprina tas, ka saskaņā ar SRI ziņojumu (12) ASV paredzētais patēriņa pieaugums būtiski neatšķiras no citiem tirgiem.

               (23)

                  Huntsman izvirzīja argumentu, ka, ja Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts kaitējums, tās varētu būt ekonomikas krīzes sekas, nevis ASV imports. Tas, ka imports ir pastiprinājis krīzes negatīvo ietekmi, neesot pietiekams iemesls, lai konstatētu minētā importa radītās kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

         2.3.   Piezīmju analīze

               (24)

               Attiecībā uz iespējamo izmeklēšanas atsākšanas nelikumību (17.–18. apsvērums) tiek atgādināts, ka Eiropas Savienības Tiesa lietā C-458/98 P (“IPS spriedums”) atzina, ka lietās, kurās procedūra sastāv no vairākiem administratīvajiem posmiem, viena šāda posma atcelšana nenozīmē, ka tiktu atcelta visa procedūra. Antidempinga procedūra ir viena no šādām daudzposmu procedūrām. Tādējādi grozījumu regulas atcelšana saistībā ar vienu ieinteresēto personu nenozīmē, ka tiktu atcelta visa procedūra, kas pastāvējusi pirms minētās regulas pieņemšanas (13). Turklāt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 266. pantu Savienības iestādēm ir jāpilda spriedums. Ievērojot iepriekš norādīto, tika konstatēts, ka apgalvojums par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas daļējai atsākšanai nav juridiska pamata, nav pamatots.

               (25)

               Tika konstatēts, ka arī apgalvojums par to, ka termiņu noteikšana antidempinga izmeklēšanas pabeigšanai liedz Komisijai pagarināt izmeklēšanu ilgāk par noteikto 15 mēnešu ierobežojumu (17. apsvērums), nav pamatots. Minētais termiņš netiek uzskatīts par attiecināmu uz tiesas sprieduma pildīšanu. Šāds termiņš attiecas tikai uz sākotnējās pārskatīšanas izmeklēšanas pabeigšanu – no dienas, kad tā sākta, līdz galīgo pasākumu noteikšanas dienai –, un tas neattiecas uz turpmākiem pasākumiem, kas varētu būtu veicami, piemēram, sakarā ar izskatīšanu tiesā. Ja šāds apgalvojums tiktu atzīts par pamatotu, iestādes nevarētu ievērot Vispārējās tiesas konstatējumus (kā tas paredzēts LESD 266. pantā). Vispārējās tiesas spriedums vienmēr tiek pieņemts tad, kad ir beidzies izmeklēšanas termiņš. Turklāt tiek norādīts, ka citādāka interpretācija nozīmētu, ka, piemēram, kādas personas uzvarēta lieta tiesā minētajai personai neradītu praktiskas sekas, ja sākotnējās izmeklēšanas termiņa beigu dēļ nebūtu iespējams pildīt Vispārējās tiesas spriedumu. Tas neatbilstu principam, ka ikvienai personai ir tiesības uz lietas izskatīšanu tiesā.

               (26)

               Par apgalvojumu, ka Komisija nevarot likumīgi labot apstrīdētajā regulā konstatētās novērtējuma kļūdas un ka spriedumu varot īstenot, vienīgi atceļot spēkā esošos pasākumus (18. apsvērums), jānorāda turpmākais. Tiesa jau IPS spriedumā ir atzinusi, ka regulas atcelšana ietver arī iespēju labot tās grozījumu regulas daļas, kuru dēļ regula atcelta, atstājot nemainīgas neapstrīdētās daļas, uz kurām spriedums neattiecas. Tāpēc iestādēm ir jāievēro ne tikai sprieduma rezolutīvā daļa, bet arī tā pamatojums, kas ir nepieciešams, lai noskaidrotu sprieduma rezolutīvajā daļā izdarīto atzinumu precīzo nozīmi (14). Tāpēc procedūru, kas paredzēta, lai aizstātu nelikumīgu aktu, var atsākt (15). Tāpēc arī šis apgalvojums tiek atzīts par nepamatotu.

               (27)

               Vispārējā tiesa tāpat kā Stepan un Huntsman (sk. 19. apsvērumu) konstatēja, ka izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta trešā termiņbeigu pārskatīšanas regula, iestādes nevarēja secināt, ka dempings turpinājās PIP un ka pastāvēja dempinga turpināšanās iespējamība. Kā norādīja tiesa, lielākā daļa ASV importa, no kura vairāk nekā 85 % īstenoja Dow Chemical, bija nonākusi Savienībā par cenām, kas nav dempinga cenas. Turklāt minētajā situācijā esot bijis jākonstatē, ka vidējā dempinga starpība attiecīgā ASV izcelsmes ražojuma importam bija negatīva. Tiesa secināja, ka tādēļ iestādēm bija jāpierāda, ka pastāvēja dempinga atkārtošanās iespējamība (16).

               (28)

               Kā tieši vai netieši atzīst visas ieinteresētās personas, dempinga atkārtošanās iespējamības analīze šajā gadījumā ir saistīta ar ASV neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanu. Dažas ieinteresētās puses apgalvo, ka Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi, ka ASV PIP nav bijis būtiskas neizmantotas ražošanas jaudas. Tiesa konstatēja, ka metodika, pēc kuras tika aprēķināta 60 000 tonnu neizmantotā ražošanas jauda PIP, nebija skaidra un ka iegūtais skaitlis (60 000 tonnu) bija nesaderīgs ar šajā gadījumā vērā ņemtajiem pierādījumiem (17).

               (29)

               Kā minēts 15. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, pamatojoties uz PCI datiem, 2008. gadā ir pastāvējusi valsts mēroga neizmantotā ražošanas jauda 60 000 tonnu apmērā. Tomēr tiek norādīts, ka Savienības ražošanas nozares iesniegtajā aprēķinā izmantota ASV kopējā ražošanas jauda, t. i., tā netika samazināta līdz 90 %.

               (30)

               Attiecībā uz apgalvojumiem par PIP pastāvējušās neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanu tiek norādīts, ka trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros ir sadarbojušies divi ražotāji eksportētāji. Minētās izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka INEOS Oxide LLC (“INEOS”) PIP nebija neizmantotas ražošanas jaudas, savukārt Dow Chemical bija neliela neizmantotā ražošanas jauda. Pārbaudītā informācija liecina, ka Dow Chemical neizmantoja minēto jaudu, lai PIP iesaistītos zemcenu eksportā, lai gan, ņemot vērā pasākumu zemo līmeni (izteiktu kā ad valorem ekvivalentu), to varēja darīt.

               (31)

               Turklāt sadarbībā iesaistītie uzņēmumi Dow Chemical un INEOS kopā veidoja 91,6 % ASV eksporta uz Savienību PIP. Dow Chemical un INEOS kopējais eksports bija 30 000–35 000 tonnu; sadarbībā neiesaistīto uzņēmumu īstenotais eksports nepārsniedza 3 000–4 000 tonnu. Valsts mēroga dempinga starpība PIP bija de minimis, un sadarbībā neiesaistīto uzņēmumu imports bija mazāks par 1 % no Savienības tirgus. Konfidencialitātes nolūkos iepriekš minētie skaitļi tiek sniegti kā intervāli vai neprecīzi.

               (32)

               Kā minēts 16. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir norādījusi dažādus faktorus, kas liecinot par dempinga atkārtošanās iespējamību pēc 2008. gada. Tomēr tirgus apstākļi kopš trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas nav būtiski mainījušies. To atzīst arī Savienības ražošanas nozare. Taču būtu jānorāda, ka, ņemot vērā 30. un 31. apsvērumā minēto pasākumu zemo līmeni, kā arī to, ka INEOS nav bijis neizmantotas ražošanas jaudas un Dow Chemical nav veicis dempingu, nav nekādu pazīmju, ka pasākuma atcelšana varētu mainīt situāciju.

               (33)

               Ražotājs eksportētājs norādīja, ka trešo termiņbeigu pārskatīšanu nevajadzēja beigt, ieviešot pasākumus ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010. Ražotājs eksportētājs lūdza pasākumus atcelt ar atpakaļejošu spēku, lai visiem ražotājiem tiktu atmaksāti visi maksājumi, kas pienācīgi veikti kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās.

               (34)

               Šī prasība tiek noraidīta, jo arī citiem ražotājiem eksportētājiem bija iespēja iesniegt prasību atcelt regulu, kas ir atcelta, tikai ciktāl tā attiecas uz pieteikuma iesniedzēju Dow Chemical. Tāpēc saskaņā ar juridiskās noteiktības principu un Tiesas judikatūru (18) regula attiecībā uz citiem ražotājiem eksportētājiem ir kļuvusi galīga.

         2.4.   Secinājumi

               (35)

               Ņemot vērā personu izteiktās piezīmes un to analīzi, tika secināts, ka sprieduma īstenošana nozīmē to, ka iestādes izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010, nevarēja secināt, ka dempings ir turpinājies PIP vai ka ir bijusi dempinga turpināšanās iespējamība. Turklāt iestādēm bija jāsecina, ka nepastāv dempinga atkārtošanās iespējamība.

               (36)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, nebija atkārtoti jāievieš antidempinga maksājumi par etanolamīniem. Attiecībā uz Dow Chemical būtu jāatgādina, ka ar Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-158/10 jau ir atcelta Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical. Tāpēc skaidrības labad būtu jānorāda, ka kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās dienas (2010. gada 23. janvāra) antidempinga maksājumi attiecībā uz Dow Chemical etanolamīnu importu vairs nav spēkā.

         3.   CETURTĀ TERMIŅBEIGU PĀRSKATĪŠANA

               (37)

               Ņemot vērā iepriekš minēto un jo īpaši 35. apsvērumu, tiek uzskatīts, ka ceturtā termiņbeigu pārskatīšana būtu jāizbeidz bez maksājuma atkārtotas noteikšanas. Līdz ar spriedumu ceturtā termiņbeigu pārskatīšana vairs nebija attiecināma uz Dow Chemical, un no 2010. gada 23. janvāra vairs nav juridiska pamata iekasēt antidempinga maksājumus par Dow Chemical importu.

         4.   DAĻĒJA STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANA

               (38)

               Ņemot vērā 35. apsvērumā apkopotos konstatējumus, tiek uzskatīts, ka pārskatīšana būtu jāizbeidz, jo pasākumiem vairs nav pamata, t. i., nav konstatējuma par kaitējoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.

         5.   SAŅEMTĀS PIEZĪMES

               (39)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties bija plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu izbeigšanu. Pēc konstatējumu izpaušanas šīm personām arī tika dots laiks, lai tās varētu paust viedokli. Minētās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, taču nemainīja secinājumus.

         6.   SECINĀJUMI

               (40)

               No iepriekš minētā var secināt, ka būtu jāizbeidz daļējas atsākšanas izmeklēšana un jāatceļ ASV izcelsmes etanolamīnu importam noteiktie antidempinga pasākumi. Attiecībā uz Dow Chemical etanolamīnu importu pasākumi nav spēkā kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās dienas (2010. gada 23. janvāra), jo Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010 jau bija atcelta, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical.

               (41)

               Ceturtā termiņbeigu izmeklēšana par antidempinga maksājumiem, kas ir spēkā attiecībā uz ASV izcelsmes etanolamīnu importu, būtu jāizbeidz bez maksājuma atkārtotas noteikšanas. Minētā termiņbeigu pārskatīšana vairs nav attiecināma uz Dow Chemical importu.

               (42)

               Daļēja starpposma pārskatīšana, kas attiecas uz dempinga izmeklēšanu, būtu jāizbeidz, jo ir atcelti spēkā esošie pasākumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo bez atkārtotas maksājumu noteikšanas izbeidz antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz tādu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu, kas pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 2922 11 00 (monoetanolamīns – Taric kods 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamīns – Taric kods 2922120010) un 2922 13 10 (trietanolamīns), un atceļ pasākumus.
   2.   No 2010. gada 23. janvāra nav juridiska pamata iekasēt antidempinga maksājumus par The Dow Chemical Company importu.
   2. pants
   Ar šo bez pasākumu noteikšanas izbeidz 2012. gada 21. janvārī sākto antidempinga izmeklēšanas daļējas atsākšanas termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu attiecībā uz visu ražotāju eksportētāju tādu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu, kas pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 2922 11 00 (monoetanolamīns – Taric kods 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamīns – Taric kods 2922120010) un 2922 13 10 (trietanolamīns). Šī termiņbeigu pārskatīšana vairs nav attiecināma uz The Dow Chemical Company importu.
   3. pants
   Ar šo izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas uz dempinga izmeklēšanu saistībā ar The Dow Chemical Company tādu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu, kas pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 2922 11 00 (monoetanolamīns – Taric kods 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamīns – Taric kods 2922120010) un 2922 13 10 (trietanolamīns).
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. HOGAN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 28, 2.2.1994., 40. lpp.

      (3)  OV L 185, 25.7.2000., 1. lpp.

      (4)  OV L 294, 25.10.2006., 2. lpp.

      (5)  OV L 17, 22.1.2010., 1. lpp.

      (6)  OV C 79, 12.3.2011., 20. lpp.

      (7)  OV C 18, 21.1.2012., 16. lpp.

      (8)  OV C 103, 11.4.2012., 8. lpp.

      (9)  OV C 161, 9.4.2010., 44. lpp.

      (10)  Lieta T-158/10 The Dow Chemical Company/Padome, Krājums 2012, II.

      (11)  OV C 314, 18.10.2012., 12. lpp.

      (12)  Chemical Economics Handbook Product Review, “Ethanolamines”, SRI Consulting.

      (13)  Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS)/Padome, Recueil 2000, I-8147. lpp.

      (14)  Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS)/Padome, 81. punkts.

      (15)  Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS)/Padome, 82. punkts.

      (16)  Lieta T-158/10 The Dow Chemical Company/Padome, 45. punkts.

      (17)  Lieta T-158/10 The Dow Chemical Company/Padome, 54. punkts.

      (18)  Lieta C-239/99 Nachi Europe GmbH/Hauptzollamt Krefeld, Recueil, I-1220. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1018/2012 ( 2012. gada 5. novembris ), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 232/2009, (EK) Nr. 188/2007, (EK) Nr. 186/2007, (EK) Nr. 209/2008, (EK) Nr. 1447/2006, (EK) Nr. 316/2003, (EK) Nr. 1811/2005, (EK) Nr. 1288/2004, (EK) Nr. 2148/2004, (EK) Nr. 1137/2007, (EK) Nr. 1293/2008, (EK) Nr. 226/2007, (EK) Nr. 1444/2006, (EK) Nr. 1876/2006, (EK) Nr. 1847/2003, (EK) Nr. 2036/2005, (EK) Nr. 492/2006, (EK) Nr. 1200/2005 un (EK) Nr. 1520/2007 attiecībā uz dažu mikroorganismu maksimālo saturu kompleksā barībā  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               7.11.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 307/56

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1018/2012
   (2012. gada 5. novembris),
   ar ko groza Regulas (EK) Nr. 232/2009, (EK) Nr. 188/2007, (EK) Nr. 186/2007, (EK) Nr. 209/2008, (EK) Nr. 1447/2006, (EK) Nr. 316/2003, (EK) Nr. 1811/2005, (EK) Nr. 1288/2004, (EK) Nr. 2148/2004, (EK) Nr. 1137/2007, (EK) Nr. 1293/2008, (EK) Nr. 226/2007, (EK) Nr. 1444/2006, (EK) Nr. 1876/2006, (EK) Nr. 1847/2003, (EK) Nr. 2036/2005, (EK) Nr. 492/2006, (EK) Nr. 1200/2005 un (EK) Nr. 1520/2007 attiecībā uz dažu mikroorganismu maksimālo saturu kompleksā barībā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 1., 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori” iekļauto Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc 47 ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 232/2009 (2) desmit gadus atļāva izmantot kā barības piedevu slaucamiem bifeļiem, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1447/2006 (3) nobarojamiem jēriem, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 188/2007 (4) piena kazām un piena aitām, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2007 (5) zirgiem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 209/2008 (6) gaļas cūkām. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 316/2003 (7) preparātu neierobežotu laiku atļāva izmantot barībā gaļas liellopiem, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1811/2005 (8) piena govīm, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1288/2004 (9) sivēnmātēm un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2148/2004 (10) atšķirtiem sivēniem.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu atļauju turētājs ir ierosinājis grozīt atļauju nosacījumus attiecībā uz Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc 47, kā noteikts 1. apsvērumā minētajās regulās.

               (3)

               Piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori” iekļauto Bacillus subtilis DSM 17299 ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1137/2007 (11) desmit gadus atļāva izmantot gaļas cāļiem.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu atļaujas turētājs ir ierosinājis grozīt atļaujas nosacījumus attiecībā uz Bacillus subtilis DSM 17299, kā noteikts 3. apsvērumā minētajā regulā.

               (5)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atzinumi par dažu mikroorganismu izmantošanu dzīvnieku barībā tika balstīti uz attiecīgo mikroorganismu kvalificēta pieņēmuma par nekaitīgumu (QPS) statusu (Scientific Opinion on the maintenance of the list of QPS biological agents intentionally added to food and feed (2011 update)
                   (12)). Atļauju turētāji ir ierosinājuši svītrot ierobežojumu attiecībā uz mikroorganismu Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc 47 un Bacillus subtilis DSM 17299 maksimālo saturu kompleksā barībā, balstoties uz to, ka maksimālās devas neatbilst QPS pieejai.

               (6)

               Lai izvairītos no tirgus izkropļošanas, ir lietderīgi svītrot maksimālā satura ierobežojumus arī attiecībā uz atļaujām citiem mikroorganismiem ar tādu pašu QPS statusu.

               (7)

               Saskaņā ar 13. panta 1. punktu Iestādi lūdza sniegt atzinumu par iespēju svītrot maksimālo saturu citiem mikroorganismiem ar tādu pašu QPS statusu: ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1293/2008 (13)
                  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 desmit gadus atļāva izmantot barībā jēriem, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 226/2007 (14) piena kazām un piena aitām un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (15) neierobežotu laiku piena govīm un gaļas liellopiem. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1847/2003 (16) atļāva neierobežotu laiku izmantot Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 sivēniem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2036/2005 (17) sivēnmātēm. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1288/2004 atļāva neierobežotu laiku izmantot Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94 gaļas liellopiem un teļiem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1811/2005 (18) piena govīm. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 492/2006 (19) atļāva neierobežotu laiku izmantot Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 gaļas liellopiem. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1292/2008 (20) atļāva desmit gadus izmantot Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 gaļas cāļiem. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1876/2006 (21) atļāva četrus gadus izmantot Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/4R gaļas cāļiem, gaļas tītariem un dējējvistām un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 492/2006 neierobežotu laiku – atšķirtiem sivēniem. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1200/2005 atļāva neierobežotu laiku izmantot Pediococcus acidilactici CNCM MA18/5M gaļas cāļiem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2036/2005 gaļas cūkām. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1520/2007 (22) atļāva neierobežotu laiku izmantot Lactobacillus acidophilus D2/CSL CECT4529 dējējvistām. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1444/2006 (23) atļāva desmit gadus izmantot Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) gaļas cāļiem.

               (8)

               Iestāde 2012. gada 24. aprīļa atzinumā (24) secināja, ka Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc 47, Bacillus subtilis DSM 17299, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079, Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94, Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885, Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940, Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/4R, Pediococcus acidilactici CNCM MA18/5M, Lactobacillus acidophilus D2/CSL CECT4529 un Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) maksimālā satura noteikšana kompleksā barībā nesniedz papildu drošību mērķa dzīvniekiem un patērētājiem. Tādēļ nav iemesla minētajiem preparātiem saglabāt maksimālo saturu.

               (9)

               Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti.

               (10)

               Būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 232/2009, (EK) Nr. 188/2007, (EK) Nr. 186/2007, (EK) Nr. 209/2008, (EK) Nr. 1447/2006, (EK) Nr. 316/2003, (EK) Nr. 1811/2005, (EK) Nr. 1288/2004, (EK) Nr. 2148/2004, (EK) Nr. 1137/2007, (EK) Nr. 1293/2008, (EK) Nr. 226/2007, (EK) Nr. 1444/2006, (EK) Nr. 1876/2006, (EK) Nr. 1847/2003, (EK) Nr. 2036/2005, (EK) Nr. 492/2006, (EK) Nr. 1200/2005 un (EK) Nr. 1520/2007.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 232/2009
   Regulas (EK) Nr. 232/2009 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 4b1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “1,4 × 109”.
   2. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 188/2007
   Regulas (EK) Nr. 188/2007 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 4b1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “7,5 × 109”.
   3. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 186/2007
   Regulas (EK) Nr. 186/2007 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 4b1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “7 × 109”.
   4. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 209/2008
   Regulas (EK) Nr. 209/2008 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 4b1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “1,00 × 1010”.
   5. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1447/2006
   Regulas (EK) Nr. 1447/2006 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “1,4 × 1010”.
   6. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 316/2003
   Regulas (EK) Nr. 316/2003 I pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “8 × 109”.
   7. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1811/2005
   Regulas (EK) Nr. 1811/2005 III pielikumu groza šādi:

               1)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “2 × 109”;

               2)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1704, Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94 svītro vārdus “3,5 × 108”.

         8. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1288/2004
   Regulas (EK) Nr. 1288/2004 I pielikumu groza šādi:

               1)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “1 × 1010”;

               2)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1704, Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94 svītro vārdus “2 × 109” un “1,7 × 108”.

         9. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2148/2004
   Regulas (EK) Nr. 2148/2004 II pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1702, Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc47 svītro vārdus “1 × 1010”.
   10. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1137/2007
   Regulas (EK) Nr. 1137/2007 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 4b1821, Bacillus subtilis DSM 17299 svītro vārdus “1,6 × 109”.
   11. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1293/2008
   Regulas (EK) Nr. 1293/2008 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 4b1711, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 svītro vārdus “7,3 × 109”.
   12. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 226/2007
   Regulas (EK) Nr. 226/2007 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 4b1711, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 svītro vārdus “3 × 109” un “1,2 × 109”.
   13. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1444/2006
   Regulas (EK) Nr. 1444/2006 pielikuma 8. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 4b1820, Bacillus subtilis DSM 17299 svītro vārdus “1 × 109”.
   14. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1876/2006
   Regulas (EK) Nr. 1876/2006 I pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu 12 Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/4R svītro vārdus “1 × 109”.
   15. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1847/2003
   Regulas (EK) Nr. 1847/2003 II pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1703, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 svītro vārdus “6 × 109”.
   16. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2036/2005
   Regulas (EK) Nr. 2036/2005 I pielikumu groza šādi:

               1)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1703, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 svītro vārdus “6 × 109”;

               2)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1712, Pediococcus acidilactici CNCM MA18/5M svītro vārdus “1 × 109”.

         17. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 492/2006
   Regulas (EK) Nr. 492/2006 II pielikumu groza šādi:

               1)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1710, Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 svītro vārdus “9 × 109”;

               2)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1714, Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/4R svītro vārdus “1 × 1010”.

         18. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1200/2005
   Regulas (EK) Nr. 1200/2005 II pielikumu groza šādi:

               1)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1711, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 svītro vārdus “2 × 109” un “1,6 × 109”;

               2)

               pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1712, Pediococcus acidilactici CNCM MA18/5M svītro vārdus “1 × 1010”.

         19. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1520/2007
   Regulas (EK) Nr. 1520/2007 IV pielikumu groza šādi:
   pielikuma 7. ailē – maksimālais saturs – attiecībā uz ierakstu E 1715, Lactobacillus acidophilus D2/CSL CECT4529 svītro vārdus “1 × 109”.
   20. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 5. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  OV L 74, 20.3.2009., 14. lpp.

      (3)  OV L 271, 30.9.2006., 28. lpp.

      (4)  OV L 57, 24.2.2007., 3. lpp.

      (5)  OV L 63, 1.3.2007., 6. lpp.

      (6)  OV L 63, 7.3.2008., 3. lpp.

      (7)  OV L 46, 20.2.2003., 15. lpp.

      (8)  OV L 291, 5.11.2005., 12. lpp.

      (9)  OV L 243, 15.7.2004., 10. lpp.

      (10)  OV L 370, 17.12.2004., 24. lpp.

      (11)  OV L 256, 2.10.2007., 5. lpp.

      (12)  The EFSA Journal 2011; 9(12):2497.

      (13)  OV L 340, 19.12.2008., 38. lpp.

      (14)  OV L 64, 2.3.2007., 26. lpp.

      (15)  OV L 195, 27.7.2005., 6. lpp.

      (16)  OV L 269, 21.10.2003., 3. lpp.

      (17)  OV L 328, 15.12.2005., 13. lpp.

      (18)  OV L 291, 5.11.2005., 12. lpp.

      (19)  OV L 89, 28.3.2006., 6. lpp.

      (20)  OV L 340, 19.12.2008., 36. lpp.

      (21)  OV L 360, 19.12.2006., 126. lpp.

      (22)  OV L 335, 20.12.2007., 17. lpp.

      (23)  OV L 271, 30.9.2006., 19. lpp.

      (24)  EFSA Journal 2012; 10(5):2680.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1213 (2016. gada 25. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               26.7.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 199/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1213
   (2016. gada 25. jūlijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 25. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  164,1

                  ZZ

                  164,1

                  0707 00 05

                  TR

                  103,7

                  ZZ

                  103,7

                  0709 93 10

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0805 50 10

                  AR

                  197,4

                  AU

                  158,0

                  CL

                  153,0

                  TR

                  164,0

                  UY

                  195,6

                  ZA

                  178,4

                  ZZ

                  174,4

                  0806 10 10

                  EG

                  269,9

                  MA

                  245,1

                  ZZ

                  257,5

                  0808 10 80

                  AR

                  121,6

                  BR

                  101,0

                  CL

                  132,0

                  CN

                  74,5

                  NZ

                  135,2

                  US

                  157,1

                  ZA

                  106,1

                  ZZ

                  118,2

                  0808 30 90

                  AR

                  109,8

                  CL

                  135,7

                  NZ

                  171,3

                  TR

                  187,7

                  ZA

                  119,2

                  ZZ

                  144,7

                  0809 10 00

                  TR

                  202,4

                  ZZ

                  202,4

                  0809 29 00

                  TR

                  244,3

                  US

                  535,2

                  ZA

                  271,2

                  ZZ

                  350,2

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  120,5

                  ZZ

                  120,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.