title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1662 (2019. gada 1. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam

text:
                  2.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 252/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1662
         (2019. gada 1. oktobris),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     2007. gada aprīlī Padome ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 (2) noteica galīgos antidempinga maksājumus 9,9–38,1 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam; 2010. gada decembrī Padome pēc jaunas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 5. pantu (“sākotnējās izmeklēšana”) ar Regulu (ES) Nr. 1243/2010 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co ražoto gludināmo dēļu importam.

                     (2)

                     2010. gada janvārī pēc pārskatīšanas saistībā ar jaunu eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu pasākumus grozīja ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 77/2010 (4).

                     (3)

                     2010. gada martā pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pasākumus grozīja ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 270/2010 (5).

                     (4)

                     2010. gada septembrī Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 805/2010 (6) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan ražoto gludināmo dēļu importam – kā pasākumu, lai izpildītu Tiesas spriedumu lietā C-141/08 P (7).

                     (5)

                     2012. gada oktobrī Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 987/2012 (8) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas izcelsmes gludināmo dēļu importam, kurus ražojis Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd – kā pasākumu, lai izpildītu Tiesas spriedumu lietā T-274/07 (9).

                     (6)

                     2013. jūlijā pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un starpposma pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 695/2013 (10) pasākumus pagarināja vēl uz pieciem gadiem attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importu un atcēla pasākumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu.

               1.2.   Pārskatīšanas pieprasījumi

                     (7)

                     Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (11), Komisija saņēma termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“pārskatīšanas pieprasījums”).

                     (8)

                     Trīs Savienības ražotāji (Colombo New Scal SpA, Rörets Polska Sp. z o.o. unVale Mill (Rochdale) Ltd) (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā Savienības gludināmo dēļu ražošanas apjoma, 2018. gada 20. aprīlī iesniedza pieprasījumu.

                     (9)

                     Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

               1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                     (10)

                     Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2018. gada 19. jūlijā, publicējot paziņojumu (12)
                        Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.

               1.4.   Izmeklēšana

         1.4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (11)

                     Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2014. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               1.4.2.   Ieinteresētās personas

                     (12)

                     Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Eiropas Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus.

                     (13)

                     Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               1.4.3.   Atlase

                     (14)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               1.4.3.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (15)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Izlasē bija iekļauti četri Savienības ražotāji, kuriem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija lielākais reprezentatīvais pārdošanas un ražošanas apjoms Eiropas Savienībā, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Šie četri uzņēmumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārstāvēja vairāk nekā 55 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par provizorisko izlasi.

                     (16)

                     Viens Savienības ražotājs, kurš netika iekļauts provizoriskajā izlasē, pauda atbalstu provizoriskajai atlasei. Citas piezīmes netika iesniegtas. Tāpēc provizoriskā izlase tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

                     (17)

                     Viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem pēc tam nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc to izslēdza no Savienības ražotāju izlases. Atlikušie Savienības ražotāji pārstāvēja vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma, tāpēc joprojām tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

               1.4.3.2.   Importētāju atlase

                     (18)

                     Lai lemtu, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi nesaistītie importētāji. Minētās personas tika aicinātas pieteikties, sniedzot Komisijai paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikumā prasīto informāciju.

                     (19)

                     Nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs Eiropas Savienībā.

               1.4.3.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

                     (20)

                     Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos eksportētājus/ražotājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                     (21)

                     Neviens ĶTR eksportētājs/ražotājs paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā prasīto informāciju neiesniedza un izmeklēšanā nesadarbojās.

                     (22)

                     Komisija informēja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību – tā kā ĶTR eksportētāji/ražotāji nesadarbojās, tā bija iecerējusi piemērot pamatregulas 18. pantu un tādējādi pamatot konstatējumus par dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos attiecībā uz ĶTR eksportētājiem/ražotājiem, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

               1.4.4.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

                     (23)

                     Komisija nosūtīja anketas ĶTR valdībai (“ĶV”) un četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

                     (24)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās.
                     Ražotāji Savienībā:

                                 —

                                    Colombo New Scal SpA, Itālija,

                                 —

                                    Rörets Polska Spółka z o.o., Polija un AB Rörets Industrier, Zviedrija,

                                 —

                                    Vale Mill (Rochdale) Ltd, Apvienotā Karaliste.

               1.4.5.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā noteiktā normālās vērtības noteikšanas procedūra

                     (25)

                     Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu ĶV. Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Par attiecīgajiem avotiem Komisija aicināja visus ražotājus attiecīgajā valstī 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas sniegt informāciju, kas prasīta paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā.

                     (26)

                     No ĶV netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. Paredzētajos termiņos netika sniegta ne paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā prasītā informācija, ne atbilde par to, vai ir atbilstīgi izmantot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

                     (27)

                     Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, varētu būt vajadzīgs izvēlēties atbilstošu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

                     (28)

                     2018. gada 6. septembrī Komisija ar paziņojumu (“6. septembra paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, kurus tā bija iecerējusi izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā izejvielas, darbaspēku un enerģiju, ko ražotāji eksportētāji izmanto gludināmo dēļu ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisijas dienesti noteica trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Brazīliju, Serbiju un Turciju.

                     (29)

                     Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām sniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no viena pieprasījuma iesniedzēja.

                     (30)

                     Kā paskaidrots 105. un 106. apsvērumā, piezīmes, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs, Komisija aplūkoja ar 2018. gada 26. oktobri datētajā otrajā paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“26. oktobra paziņojums”). 26. oktobra paziņojumā Komisija sniedza ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka šajā posmā visatbilstošākā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Turcija. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

               1.4.6.   Turpmākā procedūra

                     (31)

                     Komisija 2019. gada 4. jūlijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā iecerēja saglabāt antidempinga maksājumu (“informācijas galīgā izpaušana”). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

                     (32)

                     Piezīmes, kas apstrīdētu Komisijas konstatējumus, netika saņemtas.

               2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Pārskatāmais ražojums

                     (33)

                     Ražojums, uz kuru attiecas šī termiņbeigu pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmie dēļi – brīvi stāvoši vai uzmontējami, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar virsmas ventilāciju, ieskaitot piedurkņu gludināmos dēļus, vai bez šiem elementiem – un to svarīgākās daļas, t. i., kājas, virsma un gludekļa paliktņi (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 3924 90 00, ex 4421 99 99, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00 (Taric kodi 3924900010, 4421999910, 7323930010, 7323990010, 8516797010 un 8516900051).

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (34)

                     Pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšana apstiprināja – kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā, gludināmie dēļi, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū un reprezentatīvajā valstī Turcijā, un gludināmie dēļi, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod ES tirgū, ir ar vienādām fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām un vienādu pamatlietojumu.

                     (35)

                     Tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

         3.1.   Ievadpiezīmes

                     (36)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

                     (37)

                     Neviens ĶTR eksportētājs/ražotājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tie neiesniedza informāciju vai apstiprinošus pierādījumus par iespējamiem nozīmīgiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpat neviens ražotājs eksportētājs nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (38)

                     ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nepievērsās pierādījumiem lietas materiālos, tādiem kā Komisijas dienestu darba dokumentam Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (“ziņojums”) (13).

                     (39)

                     2018. gada 27. jūlijā Komisija informēja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību – tā kā ĶTR eksportētāji/ražotāji nesadarbojās, tā iecerēja pamatot savus konstatējumus ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Komisija arī uzsvēra, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt mazāk labvēlīgs un aicināja to sniegt piezīmes. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība piezīmes nesniedza.

                     (40)

                     Pamatojoties uz to, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un statistiku, kas balstīta datos, kurus dalībvalstis sniegušas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), kā arī uz statistiku, kas balstīta datos par eksportu, kuri iegūti no Ķīnas muitas oficiālās datubāzes (“Ķīnas datubāze”). Turklāt Komisija izmantoja citus publiski pieejamas informācijas avotus kā Global Trade Atlas (14) (“GTA”) un Orbis Bureau van Dijk (15) (“Orbis”) datubāzes.

               3.2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

         3.2.1.   Normālā vērtība

                     (41)

                     Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

                     (42)

                     Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

                     (43)

                     Kā sīkāk paskaidrots 4.2. iedaļā, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

               3.2.2.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

         3.2.2.1.   Ievads

                     (44)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

                                 —

                                    attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

                                 —

                                    valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

                                 —

                                    diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

                                 —

                                    bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

                                 —

                                    izkropļotas algu izmaksas,

                                 —

                                    piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

                     (45)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām pārskatāmā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja “sociālistiskās tirgus ekonomikas” jēdziens ir ietverts Ķīnas konstitūcijā un visa tiesību sistēma paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tā, ka cenas un izmaksas nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

                     (46)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

                     (47)

                     Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Šajā sakarā Komisija iepriekš bija sagatavojusi ziņojumu. Ziņojumā norādīts, ka daudzos ekonomikas līmeņos notiek būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, saistītus ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda vai ķīmijas rūpniecībā). Izmeklēšanas sākumposmā ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos.

                     (48)

                     Pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā arī atbalstīti apgalvojumi par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē (sk. iepriekš), un tas atbilst ziņojumam, konkrētāk attiecībā uz kropļojumiem tērauda nozarē, īpaši sakarā ar to, ka saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja apgalvoto tērauds veidoja vismaz 40 % no kopējām gludināmo dēļu ražošanas izmaksām.

                     (49)

                     Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot pārskatāmo ražojumu.

                     (50)

                     ĶV nesniedza piezīmes vai pierādījumus, kas atbalsta vai atspēko lietas materiālos iekļautos pierādījumus, tostarp ziņojumu.

               3.2.2.2.   Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR

                     (51)

                     Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka Ķīnas ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (16). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (17).

                     (52)

                     Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP” vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,” tika iekļauts jauns teikums “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (18). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār Ķīnas ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

                     (53)

                     Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū (19), Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku. Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

                     (54)

                     Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.2.2.5. iedaļu) (20).

                     (55)

                     Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī Ķīnas finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu) (21). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (22).

                     (56)

                     Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (23). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai vadošajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (24).

                     (57)

                     Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (25).

               3.2.2.3.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

                     (58)

                     Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

                     (59)

                     Attiecībā uz valsts īpašumtiesībām gludināmo dēļu nozarē, kā noteikts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, Ķīnas gludināmo dēļu ražotāju skaits ir potenciāli liels. Tā kā ĶV nav sniegusi informāciju par šo nozari un ņemot vērā tās sadrumstalotību, ir grūti izdarīt vispārīgus secinājumus par nozares īpašumtiesību modeļiem. Tomēr attiecībā uz izejresursu piegādātājiem pārskatāmā ražojuma ražošanai, kā norādījis pieprasījuma iesniedzējs, tērauda izejresursi veido 40–60 % no gludināmo dēļu ražotāju ražošanas izmaksām. Tāpēc tērauda cenas ir būtisks izmaksu faktors gludināmo dēļu ražošanas procesā. Kā Komisija noteikusi savā ziņojumā, Ķīnas valdības īpašumtiesību izplatība tērauda nozarē joprojām ir plaša. Vairāki lieli ražotāji pieder valstij un daži no tiem ir konkrēti minēti “Tērauda nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam” (26) kā 12. piecgades plāna sasniegumu piemēri (piemēram, Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel u. c.). Lai gan tiek lēsts, ka nomināli valsts uzņēmumu (“VU”) un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir aptuveni vienāds, tomēr no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (27). Tāpēc gludināmo dēļu galvenās daļas ražošana ir pakļauta plašām valsts īpašumtiesībām un tādējādi valsts intervencei.

                     (60)

                     Attiecībā uz valsts kontroli valdība un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, arī tajos, kas ražo gludināmos dēļus un to daļas. Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga atsevišķu uzņēmumu vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību, tādējādi zināmā mērā kontrolējot Ķīnas uzņēmumus (28). Faktori, kas norāda uz šādu valdības kontroli pār gludināmo dēļu ražošanas nozari, kā arī pār gludināmo dēļu izejresursu piegādātājnozarēm, ir sīkāk aplūkoti tālāk 3.2.2.4. iedaļā. Turklāt, īpaši attiecībā uz vienu no galvenajām daļām, kuras izmanto gludināmajos dēļos, – metinātām tērauda caurulēm, kas veido 25–30 % no kopējām ražošanas izmaksām, – Komisija iepriekš ir konstatējusi valsts iejaukšanos pat tad, ja ražošanas uzņēmumi tikai daļēji pieder valstij vai nepieder nemaz, kā rezultātā darījumdarbības lēmumi netiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem (29). Izmeklēšanā tika secināts, ka būtiska valsts iejaukšanās ir notikusi Ķīnas metināto tērauda cauruļu nozarē, kas lielā mērā apgādā gludināmo dēļu ražotājus un ietekmē to izmaksas.

                     (61)

                     Analīze par stratēģisko uzraudzību un valsts sniegtajām norādēm gludināmo dēļu ražošanas nozarē un tērauda nozarē, kas ir galvenā izejresursu piegādātāja, ir izklāstīta turpmāk 3.2.2.4. un 3.2.2.5. iedaļā. Iepriekš minētajās iedaļās aprakstītā plaša mēroga valdības kontrole un iejaukšanās iepriekšminētajās nozarēs, pat attiecībā uz privātā īpašumā esošiem gludināmo dēļu ražotājiem, liedz darboties tirgus apstākļos.

                     (62)

                     Tāpēc Komisija secina, ka gludināmo dēļu tirgu un tā galveno piegādātāju tirgu Ķīnas Tautas Republikā lielā mērā apkalpo uzņēmumi, kurus kontrolē, stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes Ķīnas valdība. Turklāt Komisija secina, ka gludināmo dēļu galveno tērauda daļu tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes.

               3.2.2.4.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

                     (63)

                     Būdama klātesoša uzņēmumos, Ķīnas valsts spēj ietekmēt cenas un izmaksas. Konkrēti, ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātos uzņēmumos ir nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (30)) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībaivajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā“patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (31). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošu uzņēmumu, un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (32). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā, visās nozarēs, ieskaitot gludināmo dēļu ražošanas nozari. Tādējādi tiek konstatēts, ka minētie noteikumi attiecas arī uz gludināmo dēļu ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

                     (64)

                     Piemēram, personas, kuras iesaistītas ĶKP struktūrās, ir iesaistītas arī vismaz viena gludināmo dēļu ražotāja – Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. – vadības struktūrā, un šis uzņēmums apgalvo, ka tam ir “vadošā loma” tirgū gan ražošanas, gan eksporta darbības ziņā (33). Komisija konstatēja, ka uzņēmuma direktoru padomes priekšsēdētājs un izpilddirektors bija Guandžou pašvaldības Tautas politiskās konsultatīvās komitejas loceklis un Guandžou pilsētas Huadu rajona Tautas politiskās konsultatīvās komitejas loceklis (34).

                     (65)

                     Šie faktori tieši norāda uz valdības iejaukšanos, piemēram, ĶKP klātbūtnes un iesaistīšanās ceļā, un uz ĶV iejaukšanos Ķīnas gludināmo dēļu ražošanā ar cenām un izmaksām.

                     (66)

                     Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (35). Īpaši attiecībā uz gludināmo dēļu tērauda daļām Komisija nesenajās izmeklēšanas konstatēja, ka lēmumu pieņemšanas procesos pastāv ciešas saites starp Ķīnas tērauda izstrādājumu ražotājiem un valsti, konkrēti ĶKP (36).

                     (67)

                     Pamatojoties uz visu iepriekš minēto un tā kā sadarbība nenotika un nebija informācijas, kas būtu pretrunā iepriekš minētajam sākotnējam konstatējumam, Komisija šajā posmā secina, ka valsts klātbūtne Ķīnas uzņēmumos, tostarp gludināmo dēļu ražošanas nozarē, kā arī finanšu nozarē un citās izejresursu nozarēs apvienojumā ar sistēmu, kas aprakstīta 3.2.2.3. un nākamajās iedaļās, ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

               3.2.2.5.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

                     (68)

                     Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (37).

                     (69)

                     Komisija konstatēja – lai gan šķietami nav konkrētai nozarei paredzētas valsts politikas un/vai politikas dokumentu, kuri tieši attiektos uz gludināmo dēļu ražošanu, gludināmo dēļu ražošana joprojām bija pakļauta vispārējiem galvenajiem plānošanas dokumentiem, kā to apstiprina arī specializētais Ķīnas gludināmo dēļu tirgus pētījums. (38) Minētajā pētījumā veikta īpaša nozares attīstības analīze, ņemot vērā 13. piecgades plāna izpildi.

                     (70)

                     Papildus tam, kā norādījis pieprasījuma iesniedzējs, 40–60 % gludināmo dēļu ražošanas izmaksu ir saistītas ar dažādiem tērauda izejresursiem, ko izmanto gludināmo dēļu ražošanā. Turklāt pārējās izejvielas, ieskaitot ķīmijas rūpniecības piegādātos izejresursus (putas, plastmasu, krāsvielas vai pārklājumus), kā arī tekstilrūpniecības piegādātos izejresursus (kokvilnas audumu), ietekmē izmaksu un cenu struktūru gludināmo dēļu ražošanā. Šajā sakarā Komisija konstatēja, ka valdības iejaukšanās attiecībā uz izejvielām, ko izmanto gludināmo dēļu ražošanā, bija ievērojama (39). Ļoti daudziem konstatētajiem valsts politikas dokumentiem un pasākumiem ir potenciāls ietekmēt tirgus spēku netraucētu darbību minēto izejvielu tirgū, tas savukārt var ietekmēt gludināmo dēļu daļu cenas un tādējādi arī pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksas.

                     (71)

                     Piemēram, uz tēraudu attiecas “Tērauda nozares pielāgošanas un modernizācijas plāns 2016.–2020. gadam” (“13. piecgades plāns tērauda nozarei”), kas aptver gandrīz visus nozares attīstības aspektus, tostarp ražošanas jaudas mērķus, efektīvas piegādes nodrošināšanu un uzlabošanu, nozares pārstrukturēšanu, finansiālu atbalstu, kvantitatīvus mērķus, tērauda rūpnīcu ģeogrāfisko atrašanās vietu. Tāpat arī 13. piecgades plāns naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecībai 2016.–2020. gadam paredz stingru ķīmijas rūpniecības regulējumu, kas attiecas uz izejvielām, kuras izmanto velosipēdu elementu, piemēram, gumijas, krāsu un plastmasas ražošanai.

                     (72)

                     Turklāt tērauda nozarei ir raksturīga liela VU klātbūtne (sk. 59. apsvērumu). Tērauda nozare ir stingri reglamentēta daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī, piemēram, “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam”. Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “Ķīnas ekonomikas būtiska pamatnozare un valsts stūrakmens” (40).

                     (73)

                     “Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā” (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (41) (“katalogs”) dzelzs un tērauda nozare iekļauta veicināmo nozaru sarakstā. Konkrēti, katalogā mudināts “izstrādāt un pielietot tehnoloģijas, kas nodrošina augstāku veiktspēju, augstu kvalitāti, un modernizēt tērauda izstrādājumus, citustarp ietverot augstas stiprības, vismaz 600 MPa, loksnes automobiļiem, augstas veiktspējas tēraudu cauruļvadiem, kas paredzēti naftas un gāzes pārvadīšanai, platas un biezas augstas stiprības plāksnes kuģiem, jūras konstruktīvo tēraudu kuģubūvei, vidēja biezuma plāksnes, vismaz 420 MPa, ēkām, tiltiem un citām konstrukcijām, tēraudu ātrgaitas un smagsvara kravu dzelzceļam, silīcijtēraudu ar zemiem dzelzs zudumiem un augstu magnētisko indukciju, pret koroziju un nodilumu izturīgu tēraudu, nerūsējošo resurstaupīgo leģēto tēraudu (modernu nerūsējošo ferīta tēraudu, nerūsējošo dupleksa tēraudu un nerūsējošo slāpekļa tēraudu), speciālā tērauda stieņus un augstas veiktspējas galvenās daļas (augstas veiktspējas mehānismus, 12,9 vai augstākas kategorijas bultskrūves, augstas stiprības atsperes un ilgmūžīgus gultņus) un kaltus augstas kvalitātes speciālā tērauda materiālus (darbarīku un veidņu tēraudu, nerūsējošo tēraudu, mašīnbūves tēraudu u. c.)”. Kataloga piemērojamību ir apstiprinājusi nesena antisubsidēšanas izmeklēšana, kas attiecās uz konkrētiem ĶTR izcelsmes karsti velmētiem plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumiem (“KVP”) (42).

                     (74)

                     Arī ķīmijas rūpniecība Ķīnā ir pakļauta stingrai valsts intervencei. Pirmkārt, to raksturo VU dominējošais stāvoklis. Daži lielākie ķīmijas rūpniecības uzņēmumi Ķīnā ir VU, un valsts īpašumtiesības attiecas uz ķīmijas rūpniecības uzņēmumu kopējo aktīvu ievērojamu daļu (43). Otrkārt, valsts kontrolē ķīmijas rūpniecību ar vairākiem plānošanas un reglamentējošiem dokumentiem, kurus visos valdības līmeņos izdod pakārtotās likumdošanas iestādes un administratīvās aģentūras. Visus šos plānošanas pasākumus dažādos administratīvos līmeņos piemēro diskrecionāri, kontrolēti un sistemātiski, un tos pastāvīgi pārskata valdības līmenī (44).

                     (75)

                     Kā Komisija norādījusi savā ziņojumā, visaptverošs plānošanas dokuments, ar ko pārvalda ķīmijas rūpniecību, ir 13. piecgades plāns naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecībai 2016.–2020. gadam, ko 2016. gada 18. oktobrī izdevusi MIIT. Tajā sniegtas norādes naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecības attīstībai 2016.–2020. gadam saskaņā ar valsts 13. piecgades plānu un stratēģiju “Ražots Ķīnā 2025”. Minētajā plānā ir noteikti attīstības mērķi un sniegtas norādes par ražošanas mērķiem pa nozares segmentiem, kā arī paredzēta valdības kontrole pār ražošanas jaudu un uzņēmumu lēmumiem (45). Starp ražojumiem, uz kuriem attiecas plāns, ir vairāki izejresursi, kurus izmanto gludināmo dēļu ražošanā, īpaši krāsas/pārklājumu materiāli epoksīda/poliestera maisījumu veidā (46). Tāpat arī minēto ražojumu tirgu valsts pārvalda arī provinču līmenī, piemēram, Hebei provincē ar 13. piecgades plānu naftas ķīmijas rūpniecības attīstībai Hebei provincē, kurā izklāstīti konkrētu apakšnozaru attīstības modeļi, tostarp jaudas kontrole (kas attiecas uz krāsām un poliesteriem) (47).

                     (76)

                     Ar plānošanas dokumentiem, īpaši 13. piecgades plānu tekstilrūpniecības attīstībai, Ķīnas valsts pārvalda arī cita gludināmo dēļu ražošanā nepieciešamā izejresursa – kokvilnas tekstilizstrādājumu – tirgu. Minētajā plānā ir izklāstīta šāda politika, kuras mērķi ir: “uzlabot kokvilnas importa kvotu pārvaldību; palielināt kvotu izmantojuma līmeni; apmierināt tekstiluzņēmumu pieprasījumu pēc augstas kvalitātes kokvilnas; izveidot saikni starp rezervē esošas kokvilnas minimālo cenu un iekšzemes un ārvalstu tūlītēju darījumu tirgus cenām, paātrināt rezervē esošas kokvilnas pārstrādi; turpināt uzlabot kokvilnas cenu veidošanas mehānismu, kokvilnas mērķa cenu subsīdiju politiku un kokvilnas tirdzniecības aizsardzības pasākumus” (48). Šie politikas virzieni ir sīkāk atspoguļoti nozaru norāžu dokumentos, īpaši 13. piecgades plānā kokvilnas tekstilrūpniecības attīstībai, ko izdevusi Ķīnas Kokvilnas tekstilrūpniecības apvienība. Šajā plānā jo īpaši izvirzīti kokvilnas tekstilrūpniecības attīstības mērķi 2020. gadam, tostarp pārdošanas, peļņas un eksporta pieauguma rādītāji, kā arī ražošanas mērķi (49). Tajā pašā plānā arī uzdots “stiprināt tirgus regulējumu [..], kas papildina valsts pieņemtās vadlīnijas par attiecīgo nozaru attīstību ”, īpaši “[..] grozot tirdzniecības apstrādes noteikumus atbilstīgi kokvilnas tekstilizstrādājumu ražošanai” vai “nodrošinot atbilstību attiecīgajiem rūpniecības katalogiem, ko ir grozījusi vai izdevusi valsts” (50).

                     (77)

                     Kā parādīts iepriekš minētajos plānošanas dokumentos, šķiet, ĶV pārvalda tirgus attīstību ne tikai pašā gludināmo dēļu nozarē, bet arī lielākajā daļā to izejresursu nozarēs, kuri veido gludināmo dēļu galvenās daļas, saskaņā ar plašu politikas instrumentu un norādījumu kopumu, kas citustarp saistīti ar: tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, jaudas pārvaldību, ražojumu klāstu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus par minēto nozaru attīstības un darbības aspektiem kopumā un kontrolē tos (51). Pašreizējā jaudaspārpalikuma problēma Ķīnas tērauda un ķīmijas rūpniecībā skaidri parāda ĶV politikas ietekmi un no tās izrietošos kropļojumus šajās nozarēs (52). Šie kropļojumi savukārt ietekmē gludināmo dēļu galveno daļu cenas, tādējādi kropļojot to ražošanas izmaksas, kuras vairs nevar uzskatīt par tādām, kas balstītas tirgū.

                     (78)

                     Kopumā Komisija konstatēja, ka ĶV īsteno valsts politiku, kas ietekmē brīvā tirgus spēkus gludināmo dēļu ražošanas nozarē, jo īpaši ietekmējot brīvā tirgus spēkus nozarēs, kuras piegādā visas gludināmo dēļu daļas.

               3.2.2.6.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

                     (79)

                     Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot Ķīnu, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (53).

                     (80)

                     Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnā (54). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (55). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (56).

                     (81)

                     Līdzīgi citām Ķīnas ekonomikas nozarēm gludināmo dēļu nozarei piemēro parastos Ķīnas bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību noteikumus. Tas nozīmē, ka arī uz gludināmo dēļu nozari attiecas lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai to neatbilstīga izpilde. Turklāt iepriekšējā izmeklēšanā tika atklāts, ka zemes izmantošanas tiesību darījumi ir pakļauti kropļojumiem no valsts puses (57). Pašreizējā izmeklēšanā netika atklāts neviens apstāklis, kas liktu apšaubīt minētos konstatējumus. Komisija provizoriski secina, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas, un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi.

               3.2.2.7.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

                     (82)

                     Uz tirgu balstīta algu sistēma Ķīnā nevar pilnībā attīstīties, jo darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju tiek ierobežotas. Ķīna nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (58). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (59). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijasvietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (60). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnā ir izkropļotas.

                     (83)

                     Arī uz gludināmo dēļu ražošanas nozari un galveno izejresursu piegādātājiem, tostarp tērauda rūpniecību, ķīmijas rūpniecību un tekstilrūpniecību, attiecas aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi gludināmo dēļu nozari ietekmē algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (tā kā darbaspēka izmaksas veido 15–35 % gludināmo dēļu ražošanas izmaksu), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati Ķīnas darbaspēka sistēma).

                     (84)

                     Tāpēc Komisija secina, ka gludināmo dēļu ražošanas nozarē un to galveno daļu nozarēs algu izmaksas ir izkropļotas.

               3.2.2.8.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

                     (85)

                     Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnā ir dažādos veidos izkropļota.

                     (86)

                     Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (61), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašumtiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (62) un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (63). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (64).

                     (87)

                     Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību aktu noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā.

                     (88)

                     Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem.

                     (89)

                     Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas nozīmīgākajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

                     (90)

                     Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

                     (91)

                     Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītuizmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ finansēšanas izmaksas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

                     (92)

                     Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

                     (93)

                     Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnā ietekmē nozīmīgas sistēmiskas problēmas un kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

                     (94)

                     No šīs finanšu sistēmas labumu gūst arī gludināmo dēļu ražotāji vai to un izejvielu un citu izejresursu piegādātāji. Izmeklēšanā tika atklāts, ka faktiski nekas neliecina par to, ka gludināmo dēļu nozare būtu pakļauta atšķirīgiem noteikumiem, uz kuriem neattiecas vispārēja būtiska valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Šī sistēma izraisa to, ka visos galaprodukta un izejresursu ražošanas līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

                     (95)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka gludināmo dēļu ražotājiem ir pieejams finansējums, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus, vai to darbība kā citādi nav neatkarīga no valsts.

               3.2.2.9.   Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

                     (96)

                     Komisija norāda, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.2.2.–3.2.2.5. iedaļā un ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.2.2.6.–3.2.2.8. iedaļā un ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

                     (97)

                     Komisija atgādina, ka gludināmo dēļu ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Ja gludināmo dēļu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, tad cenas, ko ražotāji maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. Arī šajā izmeklēšanā netika gūti pierādījumi par pretējo.

                     (98)

                     Rezultātā ne vien nav iespējams izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas, bet arī izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu ielaidi un tā tālāk.

               3.2.2.10.   Secinājums

                     (99)

                     Analīze 3.2.2.2.–3.2.2.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par Ķīnas iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī gludināmo dēļu ražošanas nozarē (arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu), liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secina, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

                     (100)

                     Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstīgām ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvā valstī.

               3.2.3.   Reprezentatīvā valsts

         3.2.3.1.   Kritēriju analīze

                     (101)

                     Reprezentatīvās valsts izvēle balstījās uz šādiem kritērijiem:

                                 —

                                 līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (65), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR,

                                 —

                                 pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī,

                                 —

                                 attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

                                 —

                                 ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

                     (102)

                     Kā minēts 28. apsvērumā, 6. septembra paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā ir apzinājusi trīs iespējamās reprezentatīvās valstis – Brazīliju, Serbiju un Turciju – un ir uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ierosināt citas valstis. Tikai viens no pieprasījuma iesniedzējiem iesniedza komentārus, atbalstot Turcijas izvēli, vienlaikus sniedzot argumentus pret Brazīlijas un Serbijas izvēli. Cita valsts netika ierosināta.

               3.2.3.2.   Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā

                     (103)

                     Brazīlija, Serbija un Turcija tiek klasificētas pie valstīm ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, proti, tās visas Pasaules Banka klasificē pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem”.

               3.2.3.3.   Pārskatāmā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī

                     (104)

                     Pasaulē ir maz valstu, kurās ražo pārskatāmo ražojumu. Izanalizējusi pieejamos datus, jo īpaši datus no GTA un Orbis, Komisija atzina, ka šajā izmeklēšanā iespējamas reprezentatīvās valstis varētu būt Brazīlija, Serbija un Turcija.

                     (105)

                     Viens no pieprasījuma iesniedzējiem iesniedza piezīmes, kurās bija norādīts, ka pārskatāmā ražojuma ražošanas apjomi Brazīlijā un Serbijā nav jēgpilni. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ražotāji šajās valstīs iepirka pārskatāmo ražojumu no ĶTR, lai papildinātu savu produkciju.

                     (106)

                     Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija norādīja, ka pieprasījuma iesniedzējs nesniedza pierādījumus, kas noteiktu ražošanas līmeni šajās valstīs, un nesniedza argumentus, kādēļ šāds līmenis nebūtu uzskatāms par jēgpilnu. Tā kā nebija pretējo pierādījumu un pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija apstiprināja, ka trijās valstīs notiek pārskatāmā ražojuma ražošana, tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

               3.2.3.4.   Attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī

                     (107)

                     Komisija rūpīgi analizēja visus lietas materiālos pieejamos attiecīgos datus par visiem ražošanas faktoriem visās trijās potenciālajās reprezentatīvās valstīs, un ņēma vērā turpmāk minēto:

                                 —

                                 Komisija analizēja visu 6. septembra paziņojumā uzskaitīto izejvielu importa statistiku Brazīlijā, Serbijā un Turcijā. Komisija konstatēja, ka visas trīs valstis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importēja visas attiecīgās izejvielas.

                                 —

                                 Enerģijas statistika (elektroenerģijas un gāzes cenas patērētājiem, kas nav mājsaimniecību patērētāji) par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu Turcijā un Serbijā jau bija pieejama Eurostat (66). Attiecībā uz Turciju (67) un Brazīliju (68) līdzīgus datus varētu iegūt arī no abu valstu attiecīgajām valsts iestādēm.

                                 —

                                 Starptautiskās Darba organizācijas (“SDO”) statistikā (69) bija pieejama informācija par mēnešalgām ražošanas nozarē un nedēļā nostrādāto stundu skaitu visās trijās valstīs. Līdzīga informācija, kas attiecas uz 2016. gadu, par Turciju arī bija publiski pieejama Turcijas Statistikas iestādes tīmekļa vietnē. Turklāt tādi dati par minimālo algu, kas attiecas uz 2015. gadu, par Turciju un Serbiju bija pieejami Eurostat.

                     (108)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas (PVA) un peļņu.” Turklāt ir jānosaka pieskaitāmo izmaksu vērtība, lai aptvertu izmaksas, kas nav saistītas ar ražošanas faktoriem. Tādējādi Komisija pārbaudīja, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iepriekšminētajās trijās valstīs bija pārskatāmā ražojuma ražotāji ar publiski pieejamiem finanšu datiem.

                     (109)

                     Šī atlase tika veikta, izmantojot Orbis. Tā kā gludināmo dēļu ražošana parasti nav pamatdarbība, šajā atlasē tika identificēti un izmantoti vairāki NACE (70) kodi:

                                 —

                                 2434 stiepļu vilkšana,

                                 —

                                 2512 metāla durvju un logu ražošana,

                                 —

                                 2599 pārējo gatavo metālizstrādājumu ražošana,

                                 —

                                 2751 elektriskās sadzīves aparatūras ražošana,

                                 —

                                 2752 neelektrisko sadzīves iekārtu ražošana un

                                 —

                                 3299 cita ražošana.

                           Šie kodi attiecas uz gludināmo dēļu ražotājiem, kuri Komisijai zināmi no pārskatīšanas pieprasījuma un dažām iepriekšējām izmeklēšanām, kas minētas 1.–6. apsvērumā.

                     (110)

                     Iepriekš minētās izpētes rezultātā to valstu sarakstā, kuras ražo gludināmos dēļus un kam ir līdzīga ekonomiskā attīstība kā ĶTR (t. i., Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Ekvadora, Kolumbija, Krievija, Malaizija, Meksika, Peru, Serbija, Taizeme un Turcija), pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika noteikti 433 aktīvi uzņēmumi, kuriem bija pieejami finanšu dati. Saskaņā ar pieejamo informāciju gludināmos dēļus šķietami ražoja tikai šādi pieci uzņēmumi:

                        1. tabula

                        Uzņēmumu saraksts

                                 Valsts

                                 Konstatētie gludināmo dēļu ražotāji

                                 Datu avots

                                 Tīmekļa vietne (*1)

                                    BRAZĪLIJA

                                 1.

                                 Metalurgica Mor SA

                                 Orbis

                                 www.mor.com.br

                                 2.

                                 Tramontina Teec SA.

                                 Orbis

                                 www.tramontina.com.br/en/about

                                    SERBIJA

                                 3.

                                 Preduzece Blist Doo Valjevo

                                 Orbis

                                 www.blist.rs/eng-metalna-galanterija.html

                                    TURCIJA

                                 4.

                                 Konya Sarayli Madeni Esya Imalat Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi

                                 Orbis

                                 www.smsarayli.com.tr/tr/index.asp

                                 5.

                                 Evin Celik Esya Tel Cekme Sanayi Ticaret Anonim Sirketi

                                 Orbis

                                 evincelik.com.tr/en/company-profile/

                     (111)

                     Ieinteresētajām personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes par šo sarakstu un papildināt to ar tādiem papildu uzņēmumiem iespējamā reprezentatīvā valstī, kuri tiem ir zināmi un par kuriem ir publiski pieejami dati. Par atlasīto uzņēmumu sarakstu piezīmes netika iesniegtas.

                     (112)

                     Komisijas veiktā analīze rāda, ka minētais uzņēmums Serbijā pārdeva tikai divus gludināmo dēļu modeļus, un uzņēmumi Brazīlijā papildus gludināmajiem dēļiem pārdeva arī daudzus citus ražojumus, kas, visticamāk, veidoja lielāko daļu no to apgrozījuma un pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (PVA). Tāpēc Komisija secina, ka par šiem uzņēmumiem pieejamie dati pietiekami neatspoguļotu gludināmo dēļu pārdošanas izmaksas.

                     (113)

                     Turpretī Komisija konstatēja, ka Turcijas uzņēmumi pārdeva dažādus gludināmos dēļus un tiem bija šaurāks citu ražojumu klāsts, tāpēc Komisija uzskatīja, ka par šiem uzņēmumiem pieejamie dati, visticamāk, būtu precīzāki attiecībā uz gludināmo dēļu ražošanu un pārdošanu un atbilstīgāki, lai aizstātu datus attiecībā uz neizkropļotām un saprātīgām summām PVA un peļņai.

               3.2.3.5.   Secinājums par reprezentatīvo valsti

                     (114)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Turcija atbilst visiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, lai to uzskatītu par atbilstīgu reprezentatīvo valsti. Komisija 26. oktobra paziņojumā darīja zināmu ieinteresētajām personām nodomu izmantot Turciju par reprezentatīvo valsti un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

                     (115)

                     Tāpēc Komisija izmantoja Turcijas un šādu Turcijas uzņēmumu datus:

                                 —

                                 Konya Sarayli Madeni Esya Imalat Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi,

                                 —

                                 Evin Celik Esya Tel Cekme Sanayi Ticaret Anonim Sirketi,

                           lai noteiktu atbilstošās ražošanas un pārdošanas izmaksas atbilstošā reprezentatīvajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

               3.2.4.   Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņa

                     (116)

                     Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta otrajā daļā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu.” Turklāt ir jānosaka pieskaitāmo izmaksu vērtība, lai aptvertu izmaksas, kas nav saistītas ar iepriekš minētajiem ražošanas faktoriem.

                     (117)

                     Lai noteiktu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja informāciju, kas bija pieejama saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tāpēc, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem, Komisija noteica, cik daudz ražošanas pieskaitāmo izmaksu (71) ir kopējās ražošanas izmaksās, izsakot procentos. Pēc tam šo procentuālo daļu piemēroja ražošanas izmaksu neizkropļotajai ražošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu ražošanas pieskaitāmo izmaksu neizkropļotu vērtību atkarībā no ražotā modeļa.

                     (118)

                     Lai noteiktu neizkropļotu un saprātīgu summu PVA un peļņai, Komisija paļāvās uz divu Turcijas uzņēmumu finanšu datiem par 2017. gadu.

                     (119)

                     Komisija izmantoja abu uzņēmumu vidējās svērtās PVA un peļņu, kā ziņots Orbis par 2017. gadu.

               3.2.5.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

                     (120)

                     Komisija 26. oktobra paziņojumā norādīja – lai aprēķinātu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, kuri saistīti ar izejvielām, neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantos GTA. Lai noteiktu PVA, peļņu un pieskaitāmās izmaksas, Komisija izmantoja Turcijas Statistikas iestādes datus par darbaspēku un abu 115. apsvērumā minēto Turcijas uzņēmumu finanšu datus, kas pieejami Orbis.

               3.2.6.   Ražošanas faktori

                     (121)

                     Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija analizēja visus pieejamos datus par ražošanas faktoriem un nolēma izmantot šādus avotus un vērtības:

                        2. tabula

                        Gludināmo dēļu ražošanas faktori

                                 Ražošanas faktors

                                 HS kods

                                 Vienības importa vērtība

                                 Datu avots

                                    Izejvielas

                                 Epoksīda/poliestera maisījums

                                 3206 49

                                 2,75 EUR/kg

                                 GTA (*2)

                                 Polipropilēns

                                 3902 10

                                 1,08 EUR/kg

                                 GTA

                                 Epoksīda pulveris, sudraba/epoksīdsveķi

                                 3907 30

                                 2,20 EUR/kg

                                 GTA

                                 Putas (biezums 4,6 mm)

                                 3921 13

                                 6,47 EUR/kg

                                 GTA

                                 Putas (poliuretāns 25 kg/m3)

                                 3921 13

                                 6,47 EUR/kg

                                 GTA

                                 Plastmasas plēve

                                 3923 21

                                 3,66 EUR/kg

                                 GTA

                                 Plastmasas daļas

                                 3926 30

                                 8,31 EUR/kg

                                 GTA

                                 Kokvilna

                                 5208 52

                                 2,74 EUR/kg

                                 GTA

                                 Kokvilnas audumi (satur 60 % kokvilnas un 40 % poliestera)

                                 5210 51

                                 6,73 EUR/kg

                                 GTA (*3)

                                 CR (dzelzs vai neleģētā tērauda izstrādājumi)

                                 7209 17

                                 0,51 EUR/kg

                                 GTA

                                 Metāla loksnes

                                 7211 23

                                 0,59 EUR/kg

                                 GTA

                                 Stieples (6 mm, 8 mm)

                                 7217 10

                                 0,87 EUR/kg

                                 GTA

                                 Stieples (4,75 mm)

                                 7217 20

                                 1,37 EUR/kg

                                 GTA

                                 Vadi (apaļi, aukststiepti C9D 6–7 mm)

                                 7217 90

                                 2,24 EUR/kg

                                 GTA

                                 Tērauda caurules (22 mm × 0,8 mm ×1 190  mm)

                                 7306 30

                                 1,23 EUR/kg

                                 GTA

                                 Tērauda caurules (13 mm × 0,6 mm ×2 830  mm)

                                 7306 61

                                 1,17 EUR/kg

                                 GTA

                                    Darbaspēks

                                 Darbaspēka izmaksas

                                 (nav)

                                 5,84 EUR/st.

                                 Turcijas Statistikas iestāde (*4)

                                    Enerģija

                                 Elektroenerģija

                                 Neliels ieguldījums

                                 Dabasgāze

                                 Neliels ieguldījums

               3.2.6.1.   Izejvielas

                     (122)

                     Gludināmais dēlis parasti ir cieta, šaura un plakana materiāla izstrādājums, ko aizsargā karstumdrošs pārvalks, tam bieži ir salokāmas kājas un uz tā var gludināt apģērbu vai audumu. Saskaņā ar pārskatāmā ražojuma definīciju, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, tajā var iekļaut arī gludināmos dēļus ar tvaika uzsūcēju virsmu, ar uzkarstošu virsmu,ar virsmas ventilāciju, piedurkņu gludināmos dēļus un citas daļas. Galvenā izejviela, ko izmanto gludināmos dēļos, ir metāls, galvenokārt tērauds (metāla loksnes, caurules un stieples). Citas izejvielas, ko izmanto gludināmo dēļu ražošanā, ir krāsa/pārklājums, plastmasas daļas, putas un audums.

                     (123)

                     Izmaksu struktūra var būt atšķirīga atkarībā no tā, kāda veida gludināmie dēļi tiek ražoti, piemēram, augstas klases gludināmie dēļi satur atšķirīgu veidu materiālus nekā pamatklases gludināmie dēļi. Komisija paļāvās uz pārskatīšanas pieprasījumu, lai precizētu ražošanas faktorus, kas saistīti ar gludināmo dēļu ražošanu. Kā minēts iepriekš, neviena no ieinteresētajām personām piezīmes par šo jautājumu neiesniedza. Attiecībā uz visām izejvielām neizkropļoto vienības vērtību noteica, izmantojot vidējo importa cenu reprezentatīvā valstī no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR, attiecībā uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas reģistrēts GTA. Imports no ĶTR tika izslēgts, ņemot vērā šajā valstī pastāvošos nozīmīgos kropļojumus, kas ir konstatēti iepriekš 4.2. iedaļā.

                     (124)

                     Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar Komisijas metodiku, šīm importa cenām būtu jāpieskaita ievedmuitas nodokļi ražošanas faktoriem un materiāliem, kas importēti Turcijā, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Tā rezultātā normālā vērtība būtu augstāka, jo ievedmuitas nodokļi vēl vairāk palielinātu ražošanas faktoru importa cenas. Attiecīgi tā rezultātā dempinga starpība būtu vēl lielāka. Ņemot vērā konstatējumus 137. un 138. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kas vērsta uz to, lai konstatētu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājies, nevis konstatētu tā precīzu lielumu, Komisija nolēma, ka korekcijas par ievedmuitas nodokļiem un iekšzemes transportu nav vajadzīgas.

               3.2.6.2.   Darbaspēks

                     (125)

                     Detalizētu informāciju par algām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs publicē Turcijas Statistikas iestāde. Komisija izmantoja jaunāko pieejamo statistiku (par 2016. gadu) (72), ziņojot par vidējo stundas samaksu ražošanas nozarē vairākos NACE 2. red. kodos (konkrēti 25, 27 un 32; dati par algām ir pieejami tikai divciparu kodu līmeni), kas noteikti gludināmo dēļu ražošanai.

                     (126)

                     Izmantojot Turcijas Statistikas iestādes publicēto iekšzemes ražotāju cenu indeksu (73), tika pienācīgi koriģēta 2016. gada vidējā mēneša vērtība attiecībā uz inflāciju.

               3.2.6.3.   Enerģija

                     (127)

                     Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu enerģijas daudzums (elektroenerģijas un dabasgāzes), ko patērē ražošanas procesā, ir nenozīmīgs. Tā kā izmeklēšanā netika atklāta informācija, kas būtu pretrunā šim apgalvojumam, tas tika pieņemts, un šīs izmeklēšanas nolūkos enerģijas izmaksas tika uzskatītas par nenozīmīgām.

               3.2.7.   Aprēķini

                     (128)

                     Salikto normālo vērtību Komisija aprēķināja šādos divos nākamajos posmos.

                     (129)

                     Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas ražošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija paļāvās uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pieprasījuma iesniedzēji par katra faktora (materiālu un darbaspēka) izmantošanu triju gludināmo dēļu modeļu ražošanai (zemas un augstas klases). Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām izmaksām par vienību, kas konstatētas reprezentatīvajā valstī Turcijā.

                     (130)

                     Otrkārt, kā norādīts 117. apsvērumā, iepriekš norādītajām ražošanas izmaksām Komisija piemēroja ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņu. Tās tika noteiktas, pamatojoties uz 2017. gada finanšu datiem par diviem Turcijas uzņēmumiem (115. apsvērums) un pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēju aplēsēm. Komisija neizkropļotajām ražošanas izmaksām pieskaitīja šādas pozīcijas:

                                 —

                                 ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kā paskaidrots 117. apsvērumā, tika pieskaitītas ražošanas izmaksu neizkropļotajai vērtībai, un tās bija 14–24 % diapazonā no kopējām ražošanas izmaksām,

                                 —

                                 PVA 7,62 %, piemērotas ražošanas izmaksu un ražošanas pieskaitāmo izmaksu summai, un

                                 —

                                 peļņa 5,91 %, piemērota ražošanas izmaksu un ražošanas pieskaitāmo izmaksu summai.

                     (131)

                     Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. Tā kā Ķīnas ražotāji/eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt, kādi gludināmo dēļu modeļi tika ražoti Ķīnā. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu paļāvās uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Šajā nolūkā pieprasījuma iesniedzēji identificēja trīs zemas un augstas klases gludināmo dēļu modeļus. Šiem modeļiem tika noteikta normālā vērtība.

                     (132)

                     Tā kā neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, normālā vērtība tika noteikta valsts mērogā.

               3.2.8.   Eksporta cena

                     (133)

                     Nesadarbošanās rezultātā eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu (sk. 40. apsvērumu). Līdzīgi kā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā (minēta 6. apsvērumā), Komisija eksporta cenu noteikšanai izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzē paziņotos datus par importu.

                     (134)

                     Tā kā 14. panta 6. punkta datubāzē importa apjoms ir norādīts kilogramos, Komisija pārrēķināja datus gabalos (vienībās), izmantojot konversijas atslēgu, kas tika noteikta iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā (minēta 6. apsvērumā).

                     (135)

                     Tā kā šīs cenas ir norādītas CIF (cena, apdrošināšana un vedmaksa) līmenī, Komisija atskaitīja transporta izmaksu summu starp ĶTR un ES robežu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajām aplēsēm.

               3.2.9.   Salīdzinājums un dempinga starpība

                     (136)

                     Salikto normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija salīdzināja ar iepriekš noteikto vidējo eksporta cenu uz ES EXW līmenī.

                     (137)

                     Konstatētās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz ES robežai pirms nodokļa nomaksas, bija 43–67 % diapazonā.

               3.2.10.   Secinājums

                     (138)

                     Tādējādi Komisija secina, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

               3.3.   Dempinga no ĶTR turpināšanās iespējamība

         3.3.1.   Elementu analīze

                     (139)

                     Papildus konstatējumam par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā.

                     (140)

                     Tā kā ĶTR ražotāji/eksportētāji nesadarbojās, Komisija savu novērtējumu balstīja uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., uz iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas (minēta 6. apsvērumā, “iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”) konstatējumiem, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, 14. panta 6. punkta datubāzi un Ķīnas datubāzi. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda ĶTR, Ķīnas eksporta cenas citu trešo valstu tirgos un ES tirgus pievilcīgums.

               3.3.1.1.   Ražošanas jauda ĶTR

                     (141)

                     Nesadarbošanās dēļ neviens Ķīnas eksportētājs/ražotājs nesniedza informāciju par faktisko ražošanas jaudu Ķīnā. Turklāt par gludināmajiem dēļiem nav publiski pieejamas informācijas, piemēram, statistikas vai tirgus pētījumu, un tādēļ konstatējumi bija jāpamato ar informāciju, kas sniegta pieprasījumā, un ar iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem (saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pieejamā informācija).

                     (142)

                     Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā tika lēsts, ka ražošanas jauda ĶTR ir aptuveni 8 milj. gab., kas veidoja aptuveni 80 % ES patēriņa 2009. gadā un veidotu gandrīz 100 % ES patēriņa pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (8,3 milj. gab., sk. 158. apsvērumu). Tomēr saskaņā ar turpināmības pārbaudi, ko ASV iestādes veica attiecībā uz to pašu ražojumu, kurš tika importēts no ĶTR uz ASV (74), un kura tika pabeigta 2016. gada 8. martā (75), līdz 2021. gadam atkārtoti nosakot antidempinga pasākumus pret gludināmo dēļu importu no Ķīnas (“ASV turpināmības pārbaude”), Ķīnas ražošanas jauda kopš 2009. gada palielinājās, un tas liecina, ka pašreizējā ražošanas jauda ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pat pārsniedza patēriņu ES tajā pašā periodā.

                     (143)

                     Turklāt, pamatojoties uz iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem, Ķīnas ražotāji var viegli uzstādīt papildu ražošanas jaudu, jo ražošanas process ir galvenokārt balstīts uz darbaspēku. Turklāt Ķīnas gludināmo dēļu ražotāji ražo arī citus metāla izstrādājumus ražošanas līnijās, ko varētu viegli izmantot gludināmo dēļu ražošanai. Tas ļauj Ķīnas ražotājiem palielināt gludināmo dēļu ražošanas apjomu, pārorientējot ražošanu starp esošajām ražošanas līnijām atkarībā no pieprasījuma. Šādam jaudas pieaugumam nav nepieciešami nozīmīgi ieguldījumi vai prasmes, un tāpēc pāreja starp dažādiem ražojumiem ir vienkārša. Pašreizējā izmeklēšanā netika atklāta informācija, kas liktu apšaubīt šos konstatējumus.

                     (144)

                     Tāpēc tika secināts, ka ĶTR ir liela ražošanas jauda, kas var apmierināt gandrīz 100 % ES patēriņa, un šo jaudu var viegli palielināt vēl vairāk.

               3.3.1.2.   Ķīnas eksporta cenas citu trešo valstu tirgos

                     (145)

                     Tā kā Ķīnas eksportētāji/ražotāji nesadarbojās, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas citu trešo valstu tirgos, Komisija paļāvās uz pieejamajiem faktiem. Tā kā trūka citas ticamākas informācijas, Komisija izmantoja Ķīnas datubāzes eksporta datus. Lai gan tie ir apkopoti 8 ciparu “tarifa koda” līmenī un tādēļ ietver vairākus citus mājsaimniecības ražojumus, izņemot gludināmos dēļus, tos uzskatīja par vispieņemamāko pieejamo atsauci, kas nodrošina jēgpilnas norādes par iespējamo cenu līmeni citu trešo valstu eksporta tirgos.

                     (146)

                     Saskaņā ar Ķīnas datubāzi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā trīs galvenie ĶTR eksporta tirgi apjoma ziņā bija ASV, ES un Japāna. Gan ASV, gan ES ir lieli tirgi, bet Japāna ir daudz mazāks tirgus. Cenu ziņā vienības vidējā cena uz ES bija augstāka par cenu ASV un līdzīga cenai Japānā.

                     (147)

                     Kā konstatēts iepriekš 138. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas eksportētāji/ražotāji turpināja eksportēt uz ES tirgu par dempinga cenām. Tā kā Ķīnas eksporta cenas uz citiem galvenajiem eksporta tirgiem ir līdzīgas (76) vai zemākas (77) par cenām ES, tas liek domāt, ka Ķīnas eksportētāju/ražotāju eksporta prakse ir līdzīga citu trešo valstu tirgos. To, šķiet, apstiprina ASV turpināmības pārbaude, pēc kuras antidempinga pasākumi Ķīnas izcelsmes gludināmo dēļu importam uz ASV tikuši pagarināti.

               3.3.1.3.   ES tirgus pievilcīgums

                     (148)

                     Ķīnas eksporta analīzē atklāj, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, ES tirgus Ķīnas gludināmo dēļu ražotājiem joprojām ir viens no svarīgākajiem eksporta tirgiem. Ķīnas eksporta cenas citos tirgos vidēji ir zemākas par eksporta cenām ES. Tas liek domāt, ka ES tirgus ir ienesīgāks un tāpēc pievilcīgāks Ķīnaseksportam. Attiecībā uz Japānu statistika liecina, ka tas ir daudz mazāks tirgus un eksports no Ķīnas uz Japānu pēdējo gadu laikā būtiski nav palielinājies. Ņemot vērā ierobežoto pieprasījumu Japānas tirgū, maz ticams, ka Ķīnas eksports uz Japānu ievērojami palielināsies.

                     (149)

                     To apstiprina fakts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas tirgus daļa, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, joprojām bija 11 % (sk. 160. apsvērumu). Apmēram 80 % šā importa nodrošina Ķīnas uzņēmums ar viszemāko individuālo antidempinga maksājumu. Tas skaidri norāda, ka ES joprojām ir pievilcīgs tirgus Ķīnas gludināmo dēļu ražotājiem un ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, imports no ĶTR visticamāk palielinātos.

                     (150)

                     ASV 2016. gada marta turpināmības pārbaudē, kas minēta 142. apsvērumā, ASV Tirdzniecības ministrija paziņoja par antidempinga maksājuma turpināšanas rīkojumu (78) vēl pieciem gadiem, t. i., līdz 2021. gadam, attiecībā uz gludināmajiem dēļiem no ĶTR. Antidempinga maksājuma likme “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir 157,68 % (79) (salīdzinājumā ar 42,3 % ES). Pārskatīšanas laikā ASV iestādes konstatēja – lai gan gludināmo dēļu imports no ĶTR uz ASV joprojām bija pieejams, pasākumiem bija lejupēja ietekme (no 1,1 milj. vienību 2012. gadā līdz 0,43 milj. vienību 2014. gadā); domājams, šī situācija tuvākajā nākotnē nemainīsies.

                     (151)

                     Tā kā ASV tirgus Ķīnas ražotājiem praktiski ir slēgts, ir ļoti iespējams, ka Ķīnas gludināmo dēļu ražotāji pārorientētu vai atsāktu savu eksportu uz ES, ja pasākumi zaudētu spēku, un šāds eksports tiktu veikts par dempinga cenām.

                     (152)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka ES ir pievilcīgs tirgus Ķīnas eksportam.

               3.3.2.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

                     (153)

                     Pamatojoties uz ievērojamo ražošanas jaudu ĶTR un spēju palielināt jaudu bez ievērojamām izmaksām, Ķīnas cenu noteikšanas praksi citās trešās valstīs un ES tirgus pievilcīgumu Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem, Komisija secina – pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšana izraisītu dempinga turpināšanos.

               4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

         4.1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

                     (154)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Eiropas Savienībā ražoja 10 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                     (155)

                     Tiek konstatēts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 5,2 milj. gab. Komisija noteica šo skaitli uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto datu pamata, ko pārbaudīja pēc pārbaudītiem izlasē iekļauto uzņēmumu datiem.

               4.2.   Patēriņš Eiropas Savienībā

                     (156)

                     Patēriņš Eiropas Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz importa apjomu, kas reģistrēts 14. panta 6. punkta datubāzē, un pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienībā. Šie pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

                     (157)

                     133. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija importa apjomu no ĶTR noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Šajā nolūkā importa apjoms no ĶTR tika noteikts, pamatojoties uz datiem, kas reģistrēti 14. panta 6. punkta datubāzē.

                     (158)

                     Attiecīgajā periodā patēriņam Eiropas Savienībā bija šāda dinamika:

                        3. tabula

                        Patēriņš Eiropas Savienībā

                                 Daudzums (1 000  gab.)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Patēriņš Eiropas Savienībā

                                 7 954

                                 8 316

                                 8 344

                                 8 382

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    105

                                    105

                                    105

                                    Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (159)

                     Attiecīgajā periodā patēriņš Eiropas Savienībā palielinājās par 5 %. Šis pieaugums notika no 2014. līdz 2015. gadam, un pēc tam patēriņš saglabājās nemainīgs.

               4.3.   Imports Eiropas Savienībā no ĶTR

         4.3.1.   Apjoms un tirgus daļa

                     (160)

                     Attiecīgajā periodā importam no ĶTR Eiropas Savienībā un tā tirgus daļai bija šāda dinamika:

                        4. tabula

                        Imports no ĶTR un tā tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Importa apjoms no ĶTR (1000 gab.)

                                 1 258

                                 983

                                 597

                                 919

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    78

                                    47

                                    73

                                 Importa no ĶTR tirgus daļa

                                 15,8 %

                                 11,8 %

                                 7,1 %

                                 10,9 %

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    75

                                    45

                                    69

                                    Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (161)

                     No 2014. līdz 2016. gadam importa apjoms samazinājās par 53 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal palielinājās par 54 %. Kopumā attiecīgajā periodā importa apjoms palielinājās par 27 %. Importa no Ķīnas tirgus daļai bija tāda pati tendence, proti, tā samazinājās no 15,8 % 2014. gadā līdz 7,1 % 2016. gadā, tad atkal palielinājās par 3,8 procentpunktiem un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 10,9 %. Lai gan importa no Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 31 %, tā joprojām bija ievērojama.

               4.3.2.   Cenas un cenu samazinājums

                     (162)

                     Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, importa no ĶTR vidējā cena bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz informāciju 14. panta 6. punkta datubāzē un izmantojot konversijas atslēgu, kas tika noteikta iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā. Pamatojoties uz to, importa cenas vispirms no 2014. līdz 2015. gadam palielinājās par 20 %, bet tad samazinājās līdz 2014. gada līmenim. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā importa cena bija 8,7 EUR/gab.

                        5. tabula

                        Importa cenas

                                 Imports no ĶTR

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vidējā importa cena (EUR/gab.)

                                 8,7

                                 10,4

                                 10,2

                                 8,7

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    120

                                    118

                                    100

                                    Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (163)

                     Lai noteiktu cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem ES tirgū, koriģētas EXW līmenī (t. i., neietverot pārvadājumu izmaksas ES un atskaitot atlaides un rabatus), tika salīdzinātas, kā noteikts iepriekš 162. apsvērumā, ar atbilstīgajām importa vidējām svērtajām CIF cenām, un pēc tam ietverot muitas un antidempinga maksājumu.

                     (164)

                     Izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinājums parāda, ka importa no Ķīnas cenas bija par 2,3 % mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Atņemot piemēroto antidempinga maksājumu, cenu samazinājuma starpība ir 19,4 %.

               4.4.   Imports no trešām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas

                     (165)

                     Imports no trešām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, tika noteikts, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, kas aprakstīta 156. apsvērumā.

                        6. tabula

                        Imports no trešām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Imports no visām trešām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas (1 000  gab.)

                                 2 160

                                 2 710

                                 3 039

                                 2 758

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    125

                                    141

                                    128

                                 Importa no visām trešām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, tirgus daļa (%)

                                 27,2

                                 32,6

                                 36,4

                                 32,9

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    120

                                    134

                                    121

                                 Importa no visām trešām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, cena (EUR/gab.)

                                 10,4

                                 10,9

                                 10,4

                                 10,8

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    105

                                    100

                                    104

                                 Imports no Ukrainas (1 000  gab.)

                                 712

                                 908

                                 1 009

                                 1 009

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    128

                                    142

                                    142

                                 Importa no Ukrainas tirgus daļa (%)

                                 8,9

                                 10,9

                                 12,1

                                 12,0

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    122

                                    135

                                    135

                                 Importa no Ukrainas cena (EUR/gab.)

                                 11,3

                                 10,8

                                 10,3

                                 10,5

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    95

                                    91

                                    92

                                 Imports no Turcijas (1 000  gab.)

                                 860

                                 1 039

                                 1 297

                                 998

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    121

                                    151

                                    116

                                 Importa no Turcijas tirgus daļa (%)

                                 10,8

                                 12,5

                                 15,5

                                 11,9

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    116

                                    144

                                    110

                                 Importa no Turcijas cena (EUR/gab.)

                                 10,5

                                 11,7

                                 10,5

                                 10,7

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    111

                                    100

                                    102

                                 Imports no Indijas (1 000  gab.)

                                 529

                                 638

                                 528

                                 509

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    121

                                    100

                                    96

                                 Importa no Indijas tirgus daļa (%)

                                 6,6

                                 7,7

                                 6,3

                                 6,1

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    115

                                    95

                                    91

                                 Importa no Indijas cena (EUR/gab.)

                                 7,9

                                 8,9

                                 8,0

                                 11,0

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    114

                                    102

                                    139

                                 Imports no citām trešām valstīm (1 000  gab.)

                                 60

                                 125

                                 206

                                 243

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    209

                                    346

                                    408

                                 Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (%)

                                 0,7

                                 1,5

                                 2,5

                                 2,9

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    200

                                    330

                                    387

                                 Importa no citām trešām valstīm cena (EUR/gab.)

                                 19,7

                                 15,8

                                 16,5

                                 12,7

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    81

                                    84

                                    64

                                    Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (166)

                     Importa apjoms no visām trešām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, attiecīgajā periodā palielinājās par 28 %. Importa apjoms no visām trešām valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopumā bija aptuveni 2,8 milj. gab., un tā tirgus daļa bija 32,9 %. Lielākā daļa šā importa bija no Ukrainas un Turcijas. Imports no Ukrainas no 2014. līdz 2016. gadam palielinājās no 0,7 milj. gab. līdz 1,0 milj. gab. un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās tādā pašā līmenī. No 2014. līdz 2016. gadam imports no Turcijas vispirms palielinājās no 0,9 milj. gab. līdz 1,3 milj. gab. un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 1,0 milj. gab. Attiecīgajā periodā imports no Indijas saglabājās salīdzinoši stabils (aptuveni 0,5–0,6 milj. gab.). Importa apjoms no citām trešām valstīm bija neliels, tas attiecīgajā periodā palielinājās no 0,1 milj. gab. līdz 0,2 milj. gab. Tirgus daļas izteiksmē tas nozīmē palielinājumu par 3 procentpunktiem līdz 12 % Ukrainai un palielinājumu par 1,1 procentpunktu līdz 11,9 % Turcijai un samazinājumu no 6,6 % 2014. gadā līdz 6,1 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijai. Citu trešo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 0,7 % līdz 2,9 %.

                     (167)

                     Importa no Ukrainas vidējās cenas samazinājās no 11,3 EUR/gab. 2014. gadā līdz 10,5 EUR/gab. pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tajā pašā periodā importa no Turcijas vidējā cena nedaudz palielinājās no 10,5 EUR/gab. līdz 10,7 EUR/gab. Importa no Indijas cena palielinājās daudz būtiskāk – no 7,9 EUR/gab. 2014. gadā līdz 11,0 EUR/gab. pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Importa no visām trešām valstīm kopumā vidējā svērtā cena bija relatīvi stabila, palielinoties no 10,4 EUR/gab. 2014. gadā līdz 10,8 EUR/gab. pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

                     (168)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomikas faktori un indeksi, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (169)

                     Lai veiktu kaitējuma analīzi, divos līmeņos tika noteikti šādi kaitējuma rādītāji:

                                 —

                                 makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga) tika novērtēti visas ES līmenī, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, ko salīdzināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem,

                                 —

                                 mikroekonomisko rādītāju (vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, krājumi, darbaspēka izmaksas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju, kas tika pienācīgi pārbaudīta apmeklējumos uz vietas.

               4.6.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.6.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (170)

                     Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

                        7. tabula

                        Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Ražošanas apjoms (1 000  gab.)

                                 5 200

                                 5 200

                                 5 200

                                 5 204

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Ražošanas jauda (1 000  gab.)

                                 7 235

                                 7 667

                                 7 368

                                 7 552

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    106

                                    102

                                    104

                                 Jaudas izmantojums

                                 72 %

                                 68 %

                                 71 %

                                 69 %

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    94

                                    98

                                    96

                                    Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (171)

                     Attiecīgajā periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā saglabājās stabils, bet jauda palielinājās par 4 procentpunktiem. Šis nelielais ražošanas jaudas palielinājums galvenokārt bija saistīts ar automatizāciju un neliela mēroga uzlabojumiem, ar ko novērsa konkrētus ražošanas procesa trūkumus. Attiecīgajā periodā jaudas izmantojuma rādītājs tādējādi nedaudz samazinājās – no 72 % līdz 69 %, atspoguļojot jaudas palielinājumu un nemainīgus ražošanas apjomus.

               4.6.2.   Pārdošanas apjoms

                     (172)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem. Sniegtā informācija tika salīdzināta ar pārbaudīto informāciju, ko sniedza trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji, un vajadzības gadījumā tā tika atjaunināta.

                     (173)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam bija šāda dinamika:

                        8. tabula

                        Pārdošanas apjoms

                                 1000 gab.

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Pārdošana nesaistītiem pircējiem ES

                                 4 537

                                 4 623

                                 4 708

                                 4 705

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (174)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ES tirgū no 2014. gada līdz 2016. gadam nedaudz palielinājās un pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās stabils. Attiecīgajā periodā tas kopumā palielinājās par 4 %.

               4.6.3.   Tirgus daļa

                     (175)

                     Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 57,0 % līdz 56,1 %. Tas izriet no fakta, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās nedaudz mazāk (par 4 %) nekā patēriņš ES, kas attiecīgajā periodā palielinājās par 5 % (sk. 158. apsvērumu).

                        9. tabula

                        Tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Savienības ražotāju tirgus daļa

                                 57,0 %

                                 55,6 %

                                 56,4 %

                                 56,1 %

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    97

                                    99

                                    98

                                    Avots: pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un 14. panta 6. punkta datubāze.

               4.6.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (176)

                     Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenim un ražīgumam bija šāda dinamika:

                        10. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents)

                                 657

                                 689

                                 677

                                 646

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    105

                                    103

                                    98

                                 Darba ražīgums (gab. uz nodarbināto)

                                 7 916

                                 7 546

                                 7 687

                                 8 049

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    95

                                    97

                                    102

                                    Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (177)

                     Nodarbinātība attiecīgajā periodā nedaudz svārstījās, kopumā samazinoties par 2 %. Konkrētāk, no 2014. līdz 2015. gadam bija vērojams pieaugums, kam sekoja samazinājums no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (gabali) uz vienu nodarbināto gadā, arī nedaudz svārstījās, attiecīgajā periodā palielinoties par 2 %. Divi galvenie faktori ietekmēja nodarbināto skaitu un ražīgumu: ražošanas procesa vertikālā integrācija, no vienas puses, un automatizācija, no otras puses. Lai gan pirmais faktors sekmēja nodarbinātības līmeņa pieaugumu, otrais faktors – nodarbināto skaita samazinājumu, kā rezultātā kopumā nodarbinātība bija relatīvi stabila un tās svārstības bija nelielas. Kopumā tā rezultātā ražīgums palielinājās.

               4.6.5.   Izaugsme

                     (178)

                     Kā paskaidrots 158. un 159. apsvērumā, patēriņš ES no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 5 %. Vienlaikus par 4 % palielinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ES tirgū un par 1 % palielinājās tās tirgus daļa. Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms saglabājās stabils un nodarbinātība tajā pašā periodā nedaudz samazinājās (par 2 %, sk. 177. apsvērumu). Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozarē bija vērojama tikai mērena izaugsme, kas bija zemāka par tirgus pieaugumu attiecīgajā periodā.

               4.6.6.   Dempinga apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (179)

                     Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās nozīmīgā apmērā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas ražotāji eksportētāji arī turpināja pārdot par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

                     (180)

                     Tajā pašā laikā importa no Ķīnas līmenis joprojām bija ievērojams un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija 10,9 %. Tāpēc Ķīnas faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

               4.7.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.7.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

                     (181)

                     Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības pārdošanas vidējās cenas nesaistītiem pircējiem ES un ražošanas izmaksu dinamika bija šāda:

                        11. tabula

                        Pārdošanas cena un ražošanas izmaksas

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vienības cena ES tirgū (EUR/gab.)

                                 11,4

                                 11,9

                                 10,9

                                 10,8

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    104

                                    96

                                    94

                                 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/gab.)

                                 10,5

                                 11,0

                                 10,3

                                 10,2

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    105

                                    98

                                    97

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (182)

                     Attiecīgajā periodā vidējās cenas samazinājās par 6 %. Zināmā mērā šis samazinājums atspoguļoja pārmaiņas tirgū, kur tā sauktie “zemo cenu tirgotāji” palielināja savu tirgus daļu salīdzinājumā ar tradicionālajiem lielveikaliem, kā rezultātā pieauga spiediens uz cenām.

                     (183)

                     Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, ko izraisīja automatizācija un pastiprināta vertikālā integrācija, kuras rezultātā palielinājās efektivitāte. Tomēr pārdošanas cenas samazinājās nedaudz vairāk nekā izmaksas, kas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti laikposmā no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam (sk. 14. tabulu).

               4.7.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (184)

                     Vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

                        12. tabula

                        Darbaspēka izmaksas

                                 EUR/nodarbinātais

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vidējā alga

                                 21 254

                                 22 086

                                 21 064

                                 21 518

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    104

                                    99

                                    101

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (185)

                     Vidējās algas attiecīgajā periodā svārstījās, tomēr saglabājās diezgan stabila. Attiecīgajā periodā tās palielinājās par 1 %.

               4.7.3.   Noslēguma krājumi

                     (186)

                     Noslēguma krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

                        13. tabula

                        Krājumi

                                 1000 gab.

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Krājumi perioda beigās

                                 214

                                 186

                                 186

                                 145

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    87

                                    87

                                    68

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (187)

                     Krājumu līmenis attiecīgajā periodā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 32 % zemāks salīdzinājumā ar tā līmeni 2014. gadā.

               4.7.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (188)

                     Savienības ražošanas nozares rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        14. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Nesaistītiem pircējiem ES veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 6,3

                                 6,0

                                 4,0

                                 3,6

                                 Indekss (2014. gads = 100)

                                 100

                                 96

                                 63

                                 57

                                 Naudas plūsma (EUR)

                                 2 389 030

                                 2 968 258

                                 2 334 243

                                 1 580 721

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    124

                                    98

                                    66

                                 Ieguldījumi (EUR)

                                 870 960

                                 632 340

                                 1 833 355

                                 1 328 925

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    73

                                    210

                                    153

                                 Ienākums no ieguldījumiem (% no neto aktīviem)

                                 11,9

                                 11,8

                                 7,4

                                 6,2

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    99

                                    62

                                    52

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (189)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Eiropas Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pakāpeniski samazinājās no 6,3 % 2014. gadā līdz 3,6 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Neraugoties uz to, ka ražošanas nozare bija rentabla, visā attiecīgajā periodā gūtās peļņas līmenis saglabājās zem mērķa peļņas, ko sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja par atbilstošu šai nozarei (t. i., 7,0 %).

                     (190)

                     Neto naudas plūsma no pamatdarbības vispirms no 2014. līdz 2015. gadam uzlabojās. Pēc tam no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tā pasliktinājās atbilstoši rentabilitātei. Ieguldījumu līmenis vispirms no 2014. līdz 2015. gadam samazinājās un pēc tam palielinājās, kā rezultātā kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 55 %. Liela ieguldījumu daļa bija vērsta uz vertikālās integrācijas un automatizācijas līmeņa paaugstināšanu ražošanas izmaksu samazināšanai. Jaudas palielinājums veidoja tikai 4 % un radās no efektivitātes pieauguma (sk. 170. un 171. apsvērumu).

                     (191)

                     No 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ienākums no ieguldījumiem, ko definē kā procentos izteiktu peļņu no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, samazinājās atbilstoši rentabilitātei.

               4.8.   Secinājums par kaitējumu

                     (192)

                     Makroekonomisko rādītāju analīze parāda, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā būtiski nemainījās. Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, tirgus daļa un nodarbinātība joprojām bija gandrīz tādā pašā līmenī, un pārdošanas apjomi palielinājās tikai nedaudz, bet joprojām mazāk par patēriņa pieaugumu ES. No otras puses, daži no attiecīgajiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem, ir pasliktinājušies. Pateicoties ieguldījumiem vertikālajā integrācijā un automatizācijā, Savienības ražošanas nozare spēja mēreni uzlabot ražīgumu un mazināt vienības ražošanas izmaksas.

                     (193)

                     Vienlaikus tika novērotas pārmaiņas tirgus situācijā, īpaši tā sauktie “zemo cenu tirgotāji” kļuva par nozīmīgāku tirgus spēlētāju pārskatāmā ražojuma izplatīšanā. Tā rezultātā pieauga spiediens uz cenām. Tas kopā ar cenu spiedienu, ko radīja imports no Ķīnas par dempinga cenām, kuram bija ievērojama tirgus daļa un kura cenas visā attiecīgajā periodā bija mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, izraisīja finansiālā stāvokļa pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē, kuras cenas samazinājās vairāk nekā ražošanas izmaksas.

                     (194)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis nav krasi pasliktinājies un ka pasākumi attiecībā uz importu no Ķīnas zināmā mērā bija efektīvi. Jo īpaši tie novērsa to, ka Savienības ražošanas nozare zaudē būtisku tirgus daļu. Tomēr, neraugoties uz acīmredzamo tirgus daļas stabilizēšanos un izmaksu samazināšanas centieniem, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās un saglabājās zemāka par mērķa peļņu (7 %). Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums, bet tā joprojām ir nestabila.

               4.9.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

         4.9.1.   Ievadpiezīme

                     (195)

                     Ņemot vērā 192.–194. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, Komisija pārbaudīja, vai pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Tālab tika izvērtēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, ES tirgus pievilcīgums, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse citos trešo valstu tirgos un iespējamie cenu līmeņi ES, ja pasākumi tiktu atcelti, un turpmākā importa ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

                     (196)

                     Kā minēts 140. apsvērumā, ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, analīze pamatojās uz pamatregulas 18. pantu, izmantojot pieejamos faktus. Šajā sakarā Komisija paļāvās uz 14. panta 6. punkta datubāzi, Ķīnas datubāzi un konstatējumiem, kas publicēti ASV turpināmības pārbaudes (80) ietvaros, kas minēta iepriekš 142. apsvērumā.

               4.9.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

                     (197)

                     Kā izklāstīts 142.–144. apsvērumā, Ķīnas ražošanas jauda ir ievērojama, veidojot vismaz 100 % no patēriņa ES. To varētu bez grūtībām palielināt bez ievērojamiem ieguldījumiem atkarībā no tirgus attīstības.

               4.9.3.   ES tirgus pievilcīgums

                     (198)

                     Kā minēts 148.–152. apsvērumā, ES ir viens no galvenajiem Ķīnā ražoto gludināmo dēļu eksporta tirgiem. Īstermiņā tas visticamāk nemainīsies, jo vismaz līdz 2021. gadam būs spēkā augsti antidempinga maksājumi Ķīnas gludināmo dēļu eksportam uz ASV (vēl viens nozīmīgs Ķīnas eksporta tirgus). Pašreizējā izmeklēšanā tika konstatēts arī, ka ES tirgus Ķīnas gludināmo dēļu ražotājiem ir pievilcīgs cenu ziņā. Tādēļ Ķīnas ražotāji visticamāk atsāktu savu eksportu uz ES tirgu lielos daudzumos un par dempinga cenām, ja pasākumi zaudētu spēku.

               4.9.4.   Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse un iespējamais cenu līmenis ES

                     (199)

                     Komisija analizēja iespējamo cenu līmeni importam no Ķīnas uz ES, ja pasākumi zaudētu spēku. Šajā sakarā tika uzskatīts, ka pamatota norāde būtu pašreizējie cenu līmeņi ES bez antidempinga maksājuma, kā arī cenu līmeņi citos lielos eksporta tirgos. Ņemot vērā to, ka neviens Ķīnas eksportētājs/ražotājs nesadarbojās, Komisija savu analīzi balstīja informācijā, kas reģistrēta pamatregulas 14. panta 6. punkta datubāzē, kā arī Ķīnas datubāzē, ko izmantoja saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

                     (200)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā eksporta cena uz ES tirgu bez antidempinga maksājuma bija ievērojami zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu ES tirgū, uzrādot 19,4 % cenu samazinājuma starpību. Faktiski importa no Ķīnas cenas (bez antidempinga maksājuma) (8,7 EUR/gab.) bija zemākas par importa cenām no citām trešām valstīm ES tirgū (t. i., no 10,5 EUR/gab. līdz 12,7 EUR/gab.).

                     (201)

                     Attiecībā uz Ķīnas eksporta cenām uz citiem galvenajiem Ķīnas eksporta tirgiem, t. i., Japānu un ASV, tās bija līdzīgas vai pat zemākas par Ķīnas eksporta cenām uz ES, kā noteikts 147. apsvērumā.

                     (202)

                     Tāpēc iespējams, ja pasākumi zaudētu spēku, imports no Ķīnas ienāktu par tādu cenu, kas būtu ievērojami mazāka par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ES tirgū.

               4.9.5.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

                     (203)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozare saskartos ar būtisku importa no Ķīnas pieaugumu, kas ievērojami samazinātu Savienības ražošanas nozares cenas. Ņemot vērā pašreizējo tirgus attīstību, īpaši pāreju uz “zemo cenu tirgotājiem”, kas rada spiedienu uz cenām, šāds imports vēl vairāk palielinātu cenu spiedienu uz ES tirgu.

                     (204)

                     Saskaņā ar šādu scenāriju, ja Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt rentabilitāti, saglabātu pašreizējos cenu līmeņus, iespējams, tā strauji zaudētu pārdošanas apjomu un tirgus daļu pat tad, ja patēriņš palielinātos. Gludināmie dēļi no Ķīnas ir tikpat kvalitatīvi kā tie, kurus ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un tie būtu pilnīgi savstarpēji aizstājami. Zaudējot pārdošanas apjomu, samazinātos ražošanas jaudas izmantojums un palielinātos vidējās ražošanas izmaksas. Tas savukārt izraisītu Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un tās rentabilitātes samazināšanos, kas jau bija zemāka par mērķa peļņu un attiecīgajā periodā jau uzrādīja lejupejošu tendenci.

                     (205)

                     Alternatīvi, ja Savienības ražošanas nozare censtos pieskaņoties zemajiem importa cenu līmeņiem, mēģinot saglabāt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu, tai būtu jāpārdod tādā cenu līmenī, kas nesegtu vienības izmaksas, un tādējādi tā strauji kļūtu nerentabla. Tas vēl vairāk pasliktinātu citus finanšu rādītājus un finanšu stāvokli kopumā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniegtais rentabilitātes līmenis jau bija zem mērķa peļņas, un visi turpmākie rentabilitātes zaudējumi strauji vājinātu Savienības ražošanas nozari, apdraudētu attiecīgajā periodā veiktos ieguldījumus un izraisītu kaitējuma stāvokli.

               4.9.6.   Secinājums

                     (206)

                     Tāpēc Komisija secina, ka pasākumu atcelšana gludināmo dēļu importam no ĶTR visticamāk izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei.

               5.   SAVIENĪBAS INTERESES

         5.1.   Ievads

                     (207)

                     Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, izvērtējot dažādās iesaistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares intereses, no vienas puses, un importētāju un citu personu intereses, no otras puses.

                     (208)

                     Komisija atgādina – iepriekšējās izmeklēšanās tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana vai saglabāšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga negatīva ietekme uz personām, uz kurām tie attiecas.

                     (209)

                     Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana konkrētajā lietā nav Savienības interesēs.

               5.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (210)

                     Izmeklēšanā ir konstatēts, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu būtisku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari (sk. 203.–206. apsvērumu). No otras puses, pasākumu turpināšana ļautu Savienības ražošanas nozarei turpināt atgūties no iepriekšējā kaitējuma, ko radījis imports par dempinga cenām, izmantot ieguvumus no ieguldījumiem, kas veikti attiecīgajā periodā, un pielāgoties tirgus pārmaiņām, turpinot savus centienus palielināt ražīgumu un izmantot savu potenciālu ES tirgū, ko neietekmē negodīga tirdzniecības prakse.

                     (211)

                     Tāpēc tiek secināts, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

               5.3.   Nesaistīto importētāju un citu potenciālo ieinteresēto personu intereses

                     (212)

                     Izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistīts importētājs. Neviena no citām potenciālajām ieinteresētajām personām izmeklēšanas laikā nepieteicās. Iepriekšējās izmeklēšanās Savienības interešu analīzē netika konstatēta negatīva pasākumu ietekme uz importētājiem un citām ieinteresētajām personām. Turklāt tirgus daļa importam no citām valstīm bez antidempinga maksājumiem ir 33 %, un tas nodrošina konkurenci un izvēles iespējas piegāžu ziņā. Tāpēc tiek secināts, ka nav pierādījumu, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmē pārskatāmā ražojuma importētājus vai citas ieinteresētās personas.

               5.4.   Patērētāju (mājsaimniecību) intereses

                     (213)

                     Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā neviena persona, kas pārstāv galalietotāju intereses, piemēram, patērētāju apvienības, nepieteicās un izmeklēšanā nesadarbojās. Ņemot vērā to, ka šajā termiņbeigu pārskatīšanā lietotāji nesadarbojās, Komisija uzskata, ka konstatējumi, ko tā izdarījusi iepriekšējās izmeklēšanās, joprojām ir patiesi un ka pasākumu turpināšana nepamatoti neietekmētu tādus patērētājus kā mājsaimniecības.

               5.5.   Secinājums

                     (214)

                     Tāpēc Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt galīgos antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes gludināmo dēļu importam.

               6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (215)

                     No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā Ķīnas izcelsmes gludināmo dēļu importam piemērojamie antidempinga pasākumi.

                     (216)

                     Uzņēmums var prasīt individuālo antidempinga maksājumu likmju piemērošanas turpināšanu, ja tas attiecīgi maina kāda sava subjekta nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (81). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

                     (217)

                     Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (82) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

                     (218)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu – brīvi stāvošiem vai uzmontējamiem, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar virsmas ventilāciju, ieskaitot piedurkņu gludināmos dēļus, vai bez šiem elementiem – un to svarīgāko daļu importam, t. i., kājām, virsmai un gludekļa paliktņiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 3924 90 00, ex 4421 99 99, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00 (Taric kodi 3924900010, 4421999910, 7323930010, 7323990010, 8516797010 un 8516900051).

               2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Maksājums (%)

                              Taric papildu kods

                           Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

                           34,9

                           A782

                           Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

                           39,6

                           A783

                           Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

                           35,8

                           A784

                           Guangdong Wireking Household Supplies Co. Ltd, Foshan

                           18,1

                           A785

                           Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

                           26,5

                           A786

                           Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong

                           22,7

                           A953

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           42,3

                           A999

               3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

               4.   Šā panta 2. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem individuālās antidempinga maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats:

                  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjomu) eksportam uz Eiropas Savienību pārdotu gludināmo dēļu, uz kuru attiecas šis rēķins, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

               Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 1. oktobrī

                  Komisijas vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Padomes 2007. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam un tam noteiktā pagaidu maksājuma galīgo iekasēšanu (OV L 109, 26.4.2007., 12. lpp.).

            (3)  Padomes 2010. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1243/2010, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. ražotiem gludināmajiem dēļiem (OV L 338, 22.12.2010., 22. lpp.).

            (4)  Padomes 2010. gada 19. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 77/2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 452/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu gludināmo dēļu importam, kuru izcelsme, inter alia, ir Ķīnas Tautas Republikā (OV L 24, 28.1.2010., 1. lpp.).

            (5)  Padomes 2010. gada 29. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 270/2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu, inter alia, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam (OV L 84, 31.3.2010., 13. lpp.).

            (6)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 805/2010, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu gludināmo dēļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus ražojis uzņēmums Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan (OV L 242, 15.9.2010., 1. lpp.).

            (7)  OV C 282, 21.11.2009., 9. lpp.

            (8)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 987/2012, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam, kurus ražojis Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd (OV L 297, 26.10.2012., 5. lpp.).

            (9)  OV C 223, 22.9.2007., 15. lpp.

            (10)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 695/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar tās 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam un atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu (OV L 198, 23.7.2013., 1. lpp.).

            (11)  OV C 362, 26.10.2017., 30. lpp.

            (12)  OV C 253, 19.7.2018., 30. lpp.

            (13)  Komisijas dienestu darba dokuments Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2.

            (14)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

            (15)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

            (16)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6. un 7. lpp.

            (17)  Ziņojums, 2. nodaļa, 10. lpp.

            (18)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (19)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20. un 21. lpp.

            (20)  Ziņojums, 3. nodaļa, 41., 73. un 74. lpp.

            (21)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. un 121. lpp.

            (22)  Ziņojums, 6. nodaļa, 122.–135. lpp.

            (23)  Ziņojums, 7. nodaļa, 167. un 168. lpp.

            (24)  Ziņojums, 8. nodaļa, 169. un 170. lpp., 200. un 201. lpp.

            (25)  Ziņojums, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp.; ziņojums, 4. nodaļa, 50. lpp., 84. lpp.; ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

            (26)  Viss plāna teksts ir pieejams MIIT tīmekļa vietnē:
         http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html

            (27)  Ziņojums, 14. nodaļa, 358. lpp.: 51 % privāto un 49 % VU ražošanas apjoma ziņā un 44 % VU un 56 % privāto uzņēmumu jaudas ziņā.

            (28)  Ziņojums, 3. nodaļa, 27.–31. lpp.

            (29)  Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1256/2008, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam, kuru izcelsme ir Baltkrievijā, Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 5. pantā noteikto procedūru (OV L 343, 19.12.2008., 1. lpp.).

            (30)  Ziņojums, 2. nodaļa, 26. lpp.

            (31)  Ziņojums, 2. nodaļa, 31.–32. lpp.

            (32)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (skatīts 2019. gada 27. martā).

            (33)  Sk. uzņēmuma aprakstu: https://www.gmdu.net/corp-530956.html (skatīts 2019. gada 14. maijā).

            (34)  www.cec-ceda.org.cn/famousdb/qiye1438/manager.html (skatīts 2019. gada 14. maijā).

            (35)  Ziņojums, 6. un 12. nodaļa.

            (36)  Sk. Komisijas 2019. gada 2. maija Īstenošanas regulu (ES) 2019/688, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 116, 3.5.2019., 39. lpp.), un Komisijas 2017. gada 8. jūnija Īstenošanas regulu (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

            (37)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41., 42. un 83. lpp.

            (38)  Sk. aprakstu un satura rādītāju, Report on the deep analysis of the mesh ironing board sector and the 13th Five-Year Plan Guidance over the 2018–2023 period.
            YUBO INFO. 2018. gada 28. decembris. www.chinabgao.com/report/4288625.html (skatīts 2019. gada 14. maijā).

            (39)  Sk. ziņojuma 14. nodaļu par tēraudu, 16. nodaļu par ķīmijas rūpniecību un 12. nodaļu par izejvielām.

            (40)  Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plāna ievads.

            (41)  Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogs (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi), kas 2011. gada 27. martā izdots ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 9 un grozīts ar Valsts attīstības un reformu komisijas lēmumu par attiecīgo noteikumu grozījumiem Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija), kas izdots 2013. gada 16. februārī ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 21.

            (42)  Sk. 56. apsvērumu Komisijas 2017. gada 8. jūnija Īstenošanas regulā (ES) 2017/969, ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

            (43)  Ziņojums, 16. nodaļa, 403. lpp.

            (44)  Turpat, 434. un 435. lpp.

            (45)  Turpat, 406.–412. lpp.

            (46)  Sk. 13. piecgades plānu naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecībai 2016.–2020. gadam, 5. izcēlumu, kurā uzskaitīti projekti, kas saistīti ar jauniem ķīmijas rūpniecības materiāliem.

            (47)  Sk. 13. piecgades plānu naftas ķīmijas rūpniecības attīstībai Hebei provincē, III.2. iedaļu: “[..] sekmēt integrētas rūpniecības bāzes izveidi aromātiskiem ogļūdeņražiem, etilēnglikolam un poliesteriem, līdz 2020. gadam censties panākt vairāk nekā 30 milj. t pārstrādātās naftas ražošanas apjomu un 3 milj. t p-ksilola ražošanas apjomu; ”[..] īpaši attīstīt smalkās organiskās sintēzes ķīmisko produktu rūpniecības un ķīmijas rūpniecības jaunos materiālus, paātrināt īpašu starpproduktu un piedevu izstrādi, ko izmanto veterināro zāļu, zāļu, krāsu, krāsvielu u. tml. ražošanā”, kā arī III.3. iedaļu (ietver krāsas) un III.5. iedaļu (ietver epoksīdmateriālus un tehnisko plastmasu, īpaši poliesteri).

            (48)  Sk. 13. piecgades plānu tekstilrūpniecības attīstībai, V.3. iedaļu.

            (49)  13. piecgades plāns kokvilnas tekstilrūpniecības attīstībai, ko izdevusi Ķīnas Kokvilnas tekstilrūpniecības apvienība, IV.1.1. un IV.1.2. iedaļa un 5. tabula.
         http://www.ctei.cn/special/2016nzt/gg/0928pdf/3.pdf (skatīts 2019. gada 14. maijā).

            (50)  Turpat, IV.2.1. iedaļa.

            (51)  Ziņojums, 17. nodaļa, 462. un 463. lpp.

            (52)  Ziņojums, 17. nodaļa, 438. un 439. lpp.

            (53)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

            (54)  Ziņojums, 9. nodaļa, 216. lpp.

            (55)  Ziņojums, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

            (56)  Ziņojums, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

            (57)  Sk. Komisijas 2006. gada 30. oktobra Regulu (EK) Nr. 1620/2006, ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam, īpaši 26. apsvērumu: Komisija konstatēja, ka divi Ķīnas ražotāji, kas pieprasa tirgus ekonomikas režīmu, “nav izpildījuši līgumsaistības ar valsti attiecībā uz maksājumiem par zemes izmantošanu, lai gan šim apstāklim nav ne finansiāla, ne arī citāda ietekme uz uzņēmumiem. Turklāt tika konstatēts, ka viens uzņēmums IP laikā nomāja valstij piederošu zemi, par kuru tas no valsts nav oficiāli ieguvis zemes izmantošanas tiesības. Šo situāciju mainīja vienīgi pēc IP, taču tas izpaudās vienīgi tā, ka nomas maksa tika samazināta zem normālās likmes”.

            (58)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

            (59)  Ziņojums, 13. nodaļa, 336. lpp.

            (60)  Ziņojums, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

            (61)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

            (62)  Ziņojums, 6. nodaļa, 119. lpp.

            (63)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. lpp.

            (64)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128., 133.–135. lpp.

            (65)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (66)  ec.europa.eu/eurostat/web/energy/data/database

            (67)  Turcijas Republikas Enerģijas tirgus regulators, www.epdk.org.tr.

            (68)  Brazīlijas Raktuvju un enerģētikas ministrija, www.mme.gov.br/.

            (69)  www.Ilo.org

            (70)  ES saimniecisko darbību nomenklatūra.

            (*1)  2018. gada 26. septembrī.Pēdējoreiz skatīts

            (71)  Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajām aplēsēm, ražošanas pieskaitāmās izmaksas ietver mašīnu un materiālu izmaksas, nolietojumu, enerģiju un citas izmaksas.

            (*2)  http://www.gtis.com/gta/

            (*3)  Dati bija pieejami tikai 5210. pozīcijas līmenī.

            (*4)  http://www.turkstat.gov.tr

            (72)  http://www.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 27. februārī.

            (73)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, pēdējoreiz skatīts 2019. gada 27. februārī.

            (74)  https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub4568_1.pdf

            (75)  Federal Register, 2016. gada 8. marta paziņojums, pieejams: https://www.gpo.gov/fdsys/pkg/FR-2016-03-08/pdf/2016-05172.pdf.

            (76)  Ķīnas eksporta cenas Japānā.

            (77)  Ķīnas eksporta cenas ASV.

            (78)  https://www.govinfo.gov/content/pkg/FR-2016-03-08/pdf/2016-05172.pdf

            (79)  https://aceservices.cbp.dhs.gov/adcvdweb/ad_cvd_msgs/search?direction=desc&filter_cat=ALL&filter_type=ALL&page=1&per_page=50&preview=yes&search=ironing+tables&sort=msg_dt

            (80)  https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub4568_1.pdf un Federal Register, 2016. gada 8. marta paziņojums, pieejams: https://www.gpo.gov/fdsys/pkg/FR-2016-03-08/pdf/2016-05172.pdf

            (81)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, Rue de la Loi 170, 1040 Brisele, Beļģija.

            (82)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).