title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/185 (2016. gada 11. februāris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme

text:
               12.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 37/76

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/185
   (2016. gada 11. februāris),
   ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1238/2013 (“sākotnējā regula”) Padome kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 53,4 % apmērā visiem pārējiem uzņēmumiem, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un 1. pielikumā. Šie pasākumi še tālāk saukti “spēkā esošie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, še tālāk saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

         1.2.   Procedūras sākšana pēc pieprasījuma

               (2)

               Savienības ražotājs, kas ražo kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļus jeb paneļus un tāda veida elementus, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, 2015. gada 15. aprīlī iesniedza pieprasījumu, kurā norādīja, ka antidempinga un kompensācijas pasākumi, kas noteikti kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam no ĶTR, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, tiek apieti caur Malaiziju un Taivānu.

               (3)

               Pieprasījumā sniegti pirmšķietami pierādījumi, kas liecina, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījies ar eksportu no ĶTR, Malaizijas un Taivānas saistītais tirdzniecības modelis, un liek domāt, ka pārmaiņas izraisījusi spēkā esošo pasākumu noteikšana. Tajā apgalvots, ka pārmaiņām nav cita pamatota iemesla vai izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana.

               (4)

               Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Pierādījumi liecina, ka pieaugušais importa apjoms no Malaizijas un Taivānas pārdots par cenām, kuras ir zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu.

               (5)

               Visbeidzot, pirmšķietami pierādījumi liecina, ka no Malaizijas un Taivānas nosūtītie silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, attiecībā pret normālo vērtību, kas sākotnējā izmeklēšanā noteikta līdzīgajam ražojumam, tiek pārdoti par dempinga cenām.

               (6)

               Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija sāka izmeklēšanu ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/833 (2) (“procedūras sākšanas regula”). Ievērojot pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, Komisija ar procedūras sākšanas regulu arī deva rīkojumu muitas dienestiem reģistrēt no Malaizijas un Taivānas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importu, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos. Uzklausīšanā pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 1. oktobrī tika apspriests pieprasījuma iesniedzēja 2015. gada 13. jūlijā iesniegtais pieprasījums pārtraukt no Taivānas importētu saules enerģijas elementu reģistrēšanu, un tas tika noraidīts.

         1.3.   Izmeklēšana

               (7)

               Komisija informēja ĶTR, Malaizijas un Taivānas iestādes, ražotājus eksportētājus un tirgotājus minētajās valstīs, zināmos importētājus Savienībā un Savienības ražošanas nozari, ka tiek sākta izmeklēšana. Ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Malaizijā un Taivānā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas regulas 15. apsvērumā noteiktajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (8)

               Pieteicās 14 uzņēmumi no Malaizijas; 29 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas; 9 uzņēmumi no ĶTR; 25 uzņēmumi no Savienības, ieskaitot Savienības ražošanas nozari, nesaistītus importētājus un uzstādītājus, un piecas nozares un lietotāju apvienības.

               (9)

               No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Malaysian Solar Resources nosūtīta atbilde bija tik nepilnīga, ka Komisija nespēja to pienācīgi pārbaudīt. Tāpēc Komisija pieprasījumu noraidīja. Pieci Malaizijas uzņēmumi – W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. un PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. – informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod un atbildes uz anketas jautājumiem nesniegs. Daži no tiem ir jaunuzņēmumi.

               (10)

               Pieteicās 28 Taivānas uzņēmumi. SunEdge Technology informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod. Tāpēc uzņēmuma pieprasījumam nav priekšmeta, un tas tiek noraidīts. Mosel Vitelic Inc. informēja Komisiju, ka 2015. gada jūnijā izbeidzis ražošanu; tāpēc atbrīvojumu tas vairs nepieprasīja. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Trīs uzņēmumi – iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd un DS Technology Co. Ltd – atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka paši neveic ražošanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie uzņēmumi neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, un noraidīja to pieprasījumus. Pārbaudes apmeklējumi netika veikti uzņēmumos, par kuriem tika uzskatīts, ka tie neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, vai kuru pieprasījumi tika noraidīti. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos.

               (11)

               Atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza nesaistītie importētāji Savienībā. Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas nebija saistīti ar Taivānas vai Malaizijas ražotājiem, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, un arī trīs saistītie Ķīnas ražotāji eksportētāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt Komisija saņēma 14 atbildes no ieinteresētajām personām.

               (12)

               Tālāk uzskaitītās Malaizijas un Taivānas uzņēmumu grupas sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, un pēc tam tajās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

                              Ražotāji eksportētāji Malaizijā

                                       —

                                       AUO – SunPower Sdn. Bhd.

                                       —

                                       Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd.

                                       —

                                          Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics ir līgumražotājs; Komisija pārbaudīja arī OEM company SunEdison Products Singapore Pte Ltd.)

                                       —

                                       Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

                                       —

                                       Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

                                       —

                                       Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd.

                                       —

                                       Sun M Energy Sdn. Bhd.

                                       —

                                       TS Solartech Sdn. Bhd.

                              Ražotāji eksportētāji Taivānā

                                       —

                                       AblyTek Co., Ltd.

                                       —

                                       ANJI Technology Co., Ltd.

                                       —

                                       AU Optronics Corporation

                                       —

                                       Big Sun Energy Technology Inc.

                                       —

                                       EEPV Corp.

                                       —

                                          E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (pārbaudot šo uzņēmumu, tika pārbaudīts arī Gloria Solar)

                                       —

                                       Gintech Energy Corporation

                                       —

                                       Gintung Energy Corporation

                                       —

                                       Inventec Energy Corporation

                                       —

                                       Inventec Solar Energy Corporation

                                       —

                                       LOF Solar Corp.

                                       —

                                       Ming Hwei Energy Co., Ltd.

                                       —

                                       Motech Industries, Inc.

                                       —

                                       Neo Solar Power Corporation

                                       —

                                       Perfect Source Technology Corp.

                                       —

                                       Ritek Corporation

                                       —

                                       Sino-American Silicon Products Inc.

                                       —

                                       Solartech Energy Corp.

                                       —

                                       Sunengine Corporation Ltd.

                                       —

                                       Topcell Solar International Co., Ltd.

                                       —

                                       TSEC Corporation

                                       —

                                       Universal Hardware Corporation

                                       —

                                       Win Win Precision Technology Co., Ltd.

         1.4.   Izmeklēšanas periods

               (13)

               Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. martam (“IP”). Informācija par IP tika vākta, lai cita starpā izmeklētu apgalvojumu par pārmaiņām tirdzniecības modelī. Lai pārbaudītu, vai varētu būt mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai pastāv dempings, par laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“ziņošanas periods” jeb “ZP”) tika vākti detalizētāki dati.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (14)

               Saskaņā ar pamatregula 13. panta 1. punktu, secīgi analizējot, vai tirdzniecības modelī starp trešām valstīm un Savienību bijušas pārmaiņas, tika novērtēts, vai tikuši apieti pasākumi; vai minētās pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazināta līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un, ja vajadzīgs saskaņā ar pamatregulas 2. pantu, vai ir pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.

         2.2.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (15)

               Ražojums, ar ko saistīta pasākumu iespējamā apiešana, ir kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, (elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90, to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai tos nosūta no Ķīnas Tautas Republikas, ja vien tie netiek pārvadāti tranzītā GATT V panta izpratnē (“attiecīgais ražojums”).

               (16)

               No attiecīgā ražojuma definīcijas ir izslēgti šādi ražojuma veidi:

                           —

                           ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv no mazāk nekā sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,

                           —

                           plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi,

                           —

                           kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i),

                           —

                           moduļi vai paneļi, kam spriegums nepārsniedz 50 V (līdzstrāva) un jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai lietošanai akumulatoru uzlādei sistēmās ar tādām pašām sprieguma un jaudas īpašībām.

               (17)

               Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā “attiecīgais ražojums”, kas definēts iepriekšējos apsvērumos, taču tas tiek nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas vai Taivānas izcelsme.

               (18)

               Izmeklēšana liecina, ka še iepriekš definētajiem kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem jeb paneļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, (tālāk “saules enerģijas elementi un moduļi”), kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, un tiem, kas nosūtīti no Malaizijas un Taivānas uz Savienību, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši izmantojumi, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

               (19)

               Nozarē lieto abus terminus – “saules enerģijas panelis” un “saules enerģijas modulis” –, tos savstarpēji aizstājot, tiem ir vienāda nozīme, proti, ar tiem apzīmē vairākus ar laminēšanu kopā savienotus saules enerģijas elementus (lielākoties 60 un 72), kas domāti, lai absorbētu saules gaismu kā enerģijas avotu elektroenerģijas ražošanai. Arī apzīmētājus “saules enerģijas” un “fotoelektrisks” nozarē lieto, tos savstarpēji aizstājot un ar tiem apzīmējot saules enerģijas elementus un moduļus, un tiem ir vienāda nozīme, proti, tie norāda, ka saules enerģija tiek pārveidota elektroenerģijā. Kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos še tālāk saukti par “saules enerģijas elementiem un moduļiem”.

         2.3.   Izmeklēšanas rezultāti attiecībā uz ĶTR

               (20)

               Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā sadarbojās maz: tikai seši eksportētāji/ražotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc, pamatojoties uz informāciju, ko bija iesniegušas personas, kas sadarbojās, nevarēja pamatoti noteikt attiecīgā ražojuma eksporta apjomus no ĶTR.

               (21)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, arī konstatējumus par saules enerģijas elementu un moduļu eksportu no ĶTR uz Savienību, Malaiziju un Taivānu bija nepieciešams izdarīt, pamatojoties uz Comext datubāzi (3); uz datiem, ko Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāzē”) paziņojušas dalībvalstis par ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana un pasākumi; Ķīnas, Malaizijas un Taivānas valsts statistiku un pieprasījumā sniegto informāciju (4).

               (22)

               Malaizijas, Taivānas un Ķīnas statistikā norādītais importa apjoms aptvēra lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums vai izmeklējamais ražojums (5). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītajiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā, Malaizijā un Taivānā un pieprasījumu, varēja noteikt, ka ievērojama daļa no šā importa apjoma ir attiecīgais ražojums (6). Tādējādi šos datus varēja izmantot, lai noteiktu pārmaiņas tirdzniecības modelī, un tos varēja pārbaudīt, salīdzinot ar citiem datiem, piemēram, datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji un importētāji, kuri sadarbojās.

         2.3.1.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR un ES

               (23)

               1. tabulā parādīts attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR Savienībā kopš spēkā esošo pasākumu noteikšanas.

                  1. tabula.

                  Attiecīgā ražojuma importa dinamika no ĶTR Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Ziņošanas periods (ZP)

                           Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

                           Imports no ĶTR

                           11 119

                           5 584

                           3 443

                           3 801

                           – 66 %

                           Īpatsvars importa kopapjomā

                           71 %

                           54 %

                           43 %

                           46 %

                           – 35 %

                           Importa kopapjoms

                           15 740

                           10 300

                           8 067

                           8 325

                           – 47 %

                              Avots:
                              Comext.

               (24)

               Attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā ievērojami samazinājies, proti, par 66 %. Imports no ĶTR sarucis daudz lielākā mērā nekā importa kopapjoms Savienībā, tādējādi importa no Ķīnas īpatsvars krities par 35 %.

         2.4.   Izmeklēšanas rezultāti Malaizijā

   2.4.1.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Malaizijā

               (25)

               Kā norādīts 9. apsvērumā, Malaizijā sadarbojās astoņi ražotāji eksportētāji, iesniedzot pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka 88. un tam sekojošajos apsvērumos izskaidroto iemeslu dēļ būtu pamatoti piemērot pamatregulas 18. panta 1. punktu.

               (26)

                  Comext sniegtie dati liecina, ka Malaizijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, importējuši 57 % no izmeklējamā ražojuma Malaizijas importa kopapjoma ziņošanas periodā.

         2.4.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī Malaizijā

      Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Malaizijas

               (27)

               2. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā.

                  2. tabula.

                  Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Ziņošanas periods (ZP)

                           Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

                           Imports no Malaizijas

                           466

                           495

                           1 561

                           1 610

                           245 %

                           Īpatsvars importa kopapjomā

                           3 %

                           5 %

                           19 %

                           19 %

                           553 %

                           Importa kopapjoms

                           15 740

                           10 300

                           8 067

                           8 325

                           – 47 %

                              Avots:
                              Comext un pieprasījums.

               (28)

               Kā paradīts 24. apsvērumā, attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā sarucis, savukārt izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms no Malaizijas Savienībā ievērojami pieaudzis, proti par + 245 %. Šis pieaugums bija īpaši straujš pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā. Tā kā patēriņa krituma dēļ Savienībā importa kopapjoms ievērojami saruka, tad Malaizijas importa īpatsvars importa uz Savienību kopapjomā, salīdzinājumā ar importa pieaugumu, pieauga vēl vairāk (+ 553 %).

               (29)

               Ja uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem (“moduļiem”) attiecina analīzi atsevišķi no tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, redzams, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Malaiziju un Savienību ir vēl nozīmīgākas.

               (30)

               Moduļu importa apjoms no Malaizijas palielinājās no 108 megavatiem (MW) 2012. gadā līdz 1 036 MW ziņošanas periodā (+ 860 %). Ņemot vērā, ka importa kopapjoms ir sarucis, no Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 1 % 2012. gadā līdz 17 % ziņošanas periodā (+ 1 793 %).

               (31)

               Elementu importa apjoms no Malaizijas pieaudzis daudz mazākā mērā nekā moduļu importa apjoms no šīs valsts: no 358 MW 2012. gadā līdz 573 MW ziņošanas periodā (+ 60 %). No Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 10 % 2012. gadā līdz 27 % ziņošanas periodā (+ 165 %).

               (32)

               Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Malaizijas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR.

      Eksports no Ķīnas uz Malaiziju

               (33)

               Lai noteiktu saules enerģijas elementu un moduļu tirdzniecības plūsmas tendenci no Ķīnas uz Malaiziju, tika izmantota Malaizijas un Ķīnas statistika, kā arī dati no pieprasījuma (7). Ķīnas un Malaizijas statistika ir pieejama tikai par ražojumu grupu, kas ir plašāka nekā tikai attiecīgais ražojums (8). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā un Malaizijā un pieprasījumu, tika noteikts, ka ievērojama daļa aptvēra attiecīgo ražojumu, tā ka šos datus varēja ņemt vērā (9). Pastāv atšķirība starp eksporta apjomiem Ķīnas statistikā un importa apjomiem Malaizijas statistikā, jo attiecīgajiem muitas kodiem abās valstīs ir atšķirīgs tvērums (9). Lai gan importa apjoms, kas fiksēts Malaizijas datos, ievērojami pārsniedz eksporta apjomu, kurš fiksēts Ķīnas datos, abas datu kopas liecina, ka eksportam no Ķīnas uz Malaiziju bijusi tendence pieaugt. Tā kā Malaizijas datos fiksētais importa apjoms ir ievērojami augstāks par Ķīnas datos fiksēto eksporta apjomu, tad analīzei tiek lietots pēdējais minētais, jo tas ir piesardzīgāks.

               (34)

               Ir pierādījumi, ka daļa Ķīnas izcelsmes ražojumu importa Malaizijā kļūdaini vai krāpnieciski deklarēta kā citi ražojumi. Piemēram, laminēto saules enerģijas moduļu imports deklarēts kā solārais stikls vai elementi, kaut arī tie, kā paskaidrots 62. apsvērumā, būtu jādeklarē kā moduļi. Tāpēc Ķīnas eksporta statistikā, kas iekļauta 3. tabulā, visticamāk, pārāk zemu novērtēts moduļu importa apjoms un mazliet pārvērtēts elementu importa apjoms.

                  3. tabula.

                  Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Ķīnas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

                           No ĶTR uz Malaiziju

                           2012

                           2013

                           2014

                           Ziņošanas periods (ZP)

                           Elementi

                           6

                           25

                           43

                           53

                           Moduļi

                           15

                           127

                           168

                           130

                           Kopā

                           21

                           152

                           211

                           183

                              Elementi (indekss)

                              100

                              417

                              717

                              883

                              Moduļi (indekss)

                              100

                              847

                              1 120

                              867

                              Kopā (indekss)

                              100

                              724

                              1 005

                              871

                              Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services.

                  4. tabula.

                  Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Malaizijas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

                           Imports no ĶTR Malaizijā

                           2012

                           2013

                           2014

                           Ziņošanas periods (ZP)

                           Elementi

                           137

                           313

                           339

                           405

                           Moduļi

                           27

                           65

                           379

                           290

                           Kopā

                           164

                           378

                           718

                           695

                              Elementi (indekss)

                              100

                              228

                              247

                              296

                              Moduļi (indekss)

                              100

                              240

                              1 397

                              1 067

                              Kopā (indekss)

                              100

                              230

                              437

                              423

                              Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services.

               (35)

               Spriežot pēc Ķīnas datiem par eksportu, saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā pieaudzis par vairāk nekā 800 %, pēc Malaizijas datiem – par vairāk nekā 400 %.

               (36)

               5. tabulā parādīta Malaizijas iekšzemes patēriņa dinamika ziņošanas periodā. Kā redzams 5. tabulā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā moduļu patēriņš Malaizijas iekšzemes tirgū bija daudz mazāks nekā eksporta apjoms no ĶTR. Tāpēc iekšzemes patēriņš nepamato tik lielu saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugumu no ĶTR Malaizijā.

                  5. tabula.

                  Saules enerģijas moduļu patēriņa dinamika Malaizijā 2012., 2013. un 2014. gadā; mērvienība – megavati (MW)

                           Malaizija

                           2012

                           2013

                           2014

                           Ziņošanas periods (ZP)

                           Moduļu iekšzemes patēriņš

                           32

                           107

                           87

                           88

                              Indekss

                              100

                              338

                              275

                              279

                              Avots: pieprasījums.

      Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Malaizijā

               (37)

               Izmeklēšanā gūti pierādījumi, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR uz Savienību ir sarucis un vienlaikus pieaudzis to eksports no ĶTR uz Malaiziju un eksports no Malaizijas uz Savienību. Šīs pārmaiņas tirdzniecības plūsmās nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses.

         2.4.3.   Apiešanas prakses raksturs Malaizijā

               (38)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm.

      Pārsūtīšana

               (39)

               Ziņošanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Malaizijas Savienībā pārsniedzis 46 % no importa kopapjoma no Malaizijas, par kuru liecina Comext informācija.

               (40)

               Izmeklēšanā sadarbojās 100 % elementu ražotāju, un tika konstatēts, ka tie visi bijuši faktiskie ražotāji.

               (41)

               Tajā pašā periodā 71 % no Malaizijas importēto moduļu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Moduļi ir gatavais ražojums; tāpēc Malaizijā tos var importēt tikai iekšzemes patēriņam vai pārsūtīšanai. 36. apsvērumā norādītais lielais moduļu importa apjoms no ĶTR, kas pārsniedz iekšzemes patēriņu, kā arī augstais nesadarbošanās līmenis Malaizijā liek domāt, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, pārsūtīti uz Savienību caur Malaiziju.

               (42)

               Turklāt, kā sīkāk norādīts 88. un tam sekojošajos apsvērumos, tika konstatēts, ka vairāki Malaizijas ražotāji, kas sadarbojās, snieguši maldinošu informāciju jo īpaši par saistību ar Ķīnas ražotājiem, gatavo preču importu no Ķīnas un uz Savienību eksportētā izmeklējamā ražojuma izcelsmi. Tika konstatēts, ka daži no tiem uz Savienību eksportējuši Ķīnas izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskos moduļus, un tika konstatēts, ka daži citi uzņēmumi krāpnieciski deklarējuši galvenās sastāvdaļas kā solāro stiklu un viltojuši rēķinus.

               (43)

               Turklāt 2014. gadā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Malaiziju. Šī izmeklēšana joprojām turpinās.

               (44)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Malaiziju.

         2.5.   Izmeklēšanas rezultāti Taivānā

   2.5.1.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Taivānā

               (45)

               Kā norādīts 10. apsvērumā, Taivānā sadarbojās un atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza 23 uzņēmumi vai uzņēmumu grupas.

               (46)

                  Comext sniegtie dati liecina, ka Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportējuši 63,3 % no izmeklējamā ražojuma Taivānas eksporta kopapjoma izmeklēšanas periodā.

         2.5.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī Taivānā

      Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Taivānas

               (47)

               6. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā.

                  6. tabula.

                  Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Ziņošanas periods (ZP)

                           Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

                           Imports no Taivānas

                           1 375

                           1 557

                           1 752

                           1 793

                           30 %

                           Īpatsvars importa kopapjomā

                           9 %

                           15 %

                           22 %

                           22 %

                           147 %

                           Importa kopapjoms

                           15 740

                           10 300

                           8 067

                           8 325

                           – 47 %

                              Avots:
                              Comext.

               (48)

               Kā izklāstīts 24. apsvērumā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gada decembrī attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas Savienībā ievērojami saruka. No otras puses, izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā tajā pašā periodā ievērojami pieauga (+ 30 % pieaugums). Izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms Savienībā saruka, savukārt izmeklējamā ražojuma importa no Taivānas Savienībā tirgus daļa pieauga no 9 % 2012. gadā līdz 22 % ziņošanas periodā (+ 147 %).

               (49)

               Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Taivānas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR.

      Eksports no Ķīnas uz Taivānu

               (50)

               Taivānas iestādes ir sniegušas statistiku par saules enerģijas elementu un moduļu importu no brīvās tirdzniecības zonām un ar tām saistītām muitas noliktavām (tālāk “brīvās tirdzniecības zonas” jeb “BTZ”). Taivānā ir aizliegts importēt saules enerģijas elementus un moduļus no ĶTR. Šā iemesla dēļ Ķīnas izcelsmes saules enerģijas elementus un moduļus un citas galvenās sastāvdaļas var ievest BTZ tikai tad, ja vēlāk tos reeksportē vai izmanto par izejvielu citos ražojumos, ko reeksportē. Komisija norāda, ka gandrīz viss elementu un moduļu imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. Dati sniegti par 2012., 2013. un 2014. gadu. Ziņošanas periods aptver trīs 2014. gada ceturkšņus un vienu 2015. gada ceturksni, tāpēc ir maz ticams, ka tendence būtiski atšķirsies 2014. gadā un ziņošanas periodā.

               (51)

               7. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoms no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās izmeklēšanas periodā.

                  7. tabula.

                  Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās; mērvienība – megavati (MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           No ĶTR uz Taivānas BTZ

                           0

                           49

                           284

                              Indekss

                              100

                              243 150

                              1 421 000

                              Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT).

               (52)

               8. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu eksporta apjoms no Taivānas BTZ Savienībā izmeklēšanas periodā.

                  8. tabula.

                  Saules enerģijas elementu un moduļu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību; mērvienība – megavati (MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           No Taivānas BTZ uz Savienību

                           2

                           48

                           223

                              Indekss

                              100

                              242 300

                              1 112 750

                              Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT).

               (53)

               7. tabulā redzams straujš saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugums pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošos pasākumu noteikšanas 2013. gadā. 8. tabulā skaidri parādīts, ka lielākā daļa Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma reeksportēta uz Savienību.

               (54)

               Ja moduļus analizē atsevišķi no elementiem, tad pārmaiņas moduļu tirdzniecības modelī starp Taivānu un ĶTR ir vēl nozīmīgākas.

               (55)

               Moduļu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 213 MW 2014. gadā. Gandrīz viss imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. No minētajiem importētajiem 213 MW uz ES tika eksportēti 202 MW. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija.

               (56)

               Elementu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 71 MW 2014. gadā. Norādīts, ka 20 MW eksportēti uz ES. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie Ķīnas izcelsmes elementi atbilst 2 % no Taivānas elementu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija.

               (57)

               Ķīnas izcelsmes attiecīgo ražojumu nevar pārdot Taivānā, tāpēc to importam no Ķīnas Taivānā nav cita pamatojuma kā vien pārsūtīšana vai montāžas/nobeiguma apstrādes operācijas ar mērķi reeksportēt Ķīnas izcelsmes galvenās sastāvdaļas ārpus Taivānas.

      Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Taivānā

               (58)

               Saules enerģijas elementu un moduļu eksporta samazinājums no Ķīnas un paralēlais eksporta palielinājums no ĶTR uz Taivānu un eksporta palielinājums no Taivānas uz Savienību pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses.

         2.5.3.   Apiešanas prakses raksturs Taivānā

               (59)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm.

      Pārsūtīšana

               (60)

               Izmeklēšanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Taivānas Savienībā pārsniedzis 38 % importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija. Tajā pašā periodā 11 % no Taivānas importēto elementu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. To uzņēmumu importēto moduļu apjoms, kuri nesadarbojās, atbilst 64 % moduļu importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija.

               (61)

               Tika konstatēts, ka visi elementu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bijuši faktiskie ražotāji. Vienlaikus, kā norādīts 56. apsvērumā, Ķīnas izcelsmes elementu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību atbilst tikai 2 % no Taivānas elementu importa apjoma Savienībā, par kuru liecina Comext 2014. gada informācija.

               (62)

               Turklāt, kā paskaidrots 85. apsvērumā, tika konstatēts, ka daži Taivānas uzņēmumi ieved laminētus saules enerģijas moduļus (sauktus arī par laminētiem saules enerģijas paneļiem) ar tiem saistītās noliktavās un vismaz daži no šiem laminētajiem saules enerģijas paneļiem deklarēti kā saules enerģijas elementi. Laminēts saules enerģijas modulis ir gandrīz gatavs modulis, kuram ir vai nu 60, vai 72 elementi. Lai no laminēta moduļa izgatavotu saules enerģijas moduli, veicamas ļoti vienkāršas montāžas operācijas, proti, jāpiestiprina tam alumīnija rāmis un jāpievieno savienotājs. Šā iemesla dēļ laminēts saules enerģijas modulis būtu deklarējams kā saules enerģijas modulis. Tātad vismaz daļa Ķīnas izcelsmes elementu, kas importēti Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās, faktiski bija laminēti saules enerģijas moduļi, un tie būtu bijuši jādeklarē kā moduļi.

               (63)

               Kā minēts 55. apvērumā, no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu importa Eiropas Savienībā. Moduļi ir gatavais ražojums, un Ķīnas moduļus nevar pārdot Taivānā; tāpēc vienīgais ticamais nolūks, kādēļ tos importē Taivānā, varētu būt pārsūtīšana. Tāpēc Komisija secina, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, noteikti ir pārsūtīti uz Savienību caur Taivānu.

               (64)

               Turklāt 2014. gadā OLAF sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Taivānu. Šī izmeklēšana joprojām turpinās.

               (65)

               Bez tam vienlaikus Taivānas iestādes ir izmeklējušas apgalvojumus par apiešanas praksi un secinājušas, ka vairāki uzņēmumi, lielākoties tirgotāji, ir krāpušies, viltojot saules enerģijas moduļu izcelsmi.

               (66)

               Ņemot vērā šeit iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Taivānu.

         2.6.   Tāda pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma noteikšana

               (67)

               Izmeklēšanā nav konstatēts pietiekams cēlonis vai ekonomiskais pamatojums, kura dēļ būtu vajadzīga pārsūtīšana, kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem pasākumiem, kas noteikti ĶTR izcelsmes saules enerģijas elementiem un moduļiem. Bez maksājuma netika atklāti citi elementi, kurus varētu uzskatīt par tādiem, kuru dēļ būtu vērts uzņemties kristāliskā silīcija fotoelektrisko elementu vai moduļu pārsūtīšanas vai importa un reeksporta izmaksas, konkrēti, izmaksas, kas saistītas ar transportēšanu no ĶTR caur Malaiziju un Taivānu un pārkraušanu.

         2.7.   Dempinga pierādījumi

               (68)

               Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai ir dempinga pierādījumi, kas saistīti ar normālo vērtību, kura sākotnējā izmeklēšanā noteikta līdzīgiem ražojumiem.

               (69)

               Sākotnējā regulā normālā vērtība noteikta, pamatojoties uz cenām Indijā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu analogo valsti Ķīnas Tautas Republikai. Tika uzskatīts par lietderīgu izmantot iepriekš saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu noteikto normālo vērtību.

               (70)

               Ievērojamu daļu no Malaizijas un Taivānas eksporta veica eksportētāji, kas nesadarbojās, vai eksportētāji, kas sadarbojās, bet sniedza maldinošu informāciju. Tāpēc, lai noteiktu cenas eksportam no Malaizijas un Taivānas, tika nolemts izmantot saules enerģijas elementu un moduļu vidējo eksporta cenu ziņošanas periodā, kura iekļauta 14. panta 6. punkta datubāzē un Comext.

               (71)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta sākotnējā regulā, tika salīdzināta ar vidējām svērtajām eksporta cenām šīs izmeklēšanas ziņošanas periodā, kuras iekļautas 14. panta 6. punkta datubāzē un Comext.

               (72)

               Taivānas un Malaizijas vidējās eksporta cenas saules enerģijas elementiem un moduļiem ziņošanas periodā bija daudz zemāks par normālo vērtību, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā, – tas liecina par ievērojamu dempingu.

         2.8.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (73)

               Lai novērtētu, vai daudzumu un cenu ziņā importētie ražojumi mazinājuši ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, noteikto spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi, tika izmantoti pārbaudīti dati no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, no Comext un 14. panta 6. punkta datubāzes, jo tie bija labākie pieejamie dati par eksporta daudzumiem un cenām attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem noteikts sākotnējās regulas 415. apsvērumā.

               (74)

               Tika uzskatīts, ka importa pieaugums no Malaizijas un Taivānas daudzumu ziņā ir nozīmīgs. Līdzīgi arī aplēstais patēriņš Savienībā ziņošanas periodā norāda uz šā importa nozīmīgumu. Moduļi, ko Savienībā importē Malaizijas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, tirgus daļas ziņā atbilst 9 % no moduļu patēriņa Savienībā. Moduļi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, atbilst 7 % no patēriņa Eiropas Savienībā. Elementi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kas nesadarbojās, atbilst 3 % no ES patēriņa.

               (75)

               Sākotnējā regulā noteiktā kaitējuma novēršanas līmeņa salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu liecināja par ievērojamu mērķa cenas samazinājumu.

               (76)

               Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzumu, gan cenas ziņā.

         3.   PASĀKUMI

               (77)

               Ņemot vērā še iepriekš minēto, tiek secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, ticis apiets, to pārsūtot caur Malaiziju un Taivānu.

               (78)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāattiecina arī uz tā paša ražojuma importu, kuru nosūta no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme.

               (79)

               Iecerētajam attiecinātajam pasākumam vajadzētu būt Regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktajam pasākumam, proti, galīgajam antidempinga maksājumam 53,4 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

               (80)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāpiemēro importam Savienībā, kurš pakļauts ar procedūras sākšanas regulu noteiktajai reģistrēšanai, būtu jāiekasē maksājumi par to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu reģistrēto importu, kurus nosūta no Malaizijas un Taivānas.

         4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

               (81)

               No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Viens uzņēmums sniedza ļoti nepilnīgas atbildes un laikus neatbildēja uz vēstuli par nepilnībām, tā ka Komisija tā pieprasījumu noraidīja. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus astoņos uzņēmumos.

               (82)

               Pieteicās 28 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas, no tiem viens uzņēmums darīja zināmu Komisijai, ka ir izbeidzis darbību. Viens uzņēmums informēja Komisiju, ka nav veicis pārdošanu uz Savienību, tāpēc tam nav tiesību saņemt atbrīvojumu. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Kā skaidrots 10. apsvērumā, izrādījās, ka trijiem Taivānas uzņēmumiem, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, nav ražošanas līdzekļu, tāpēc Komisija noraidīja to pieprasījumu. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos.

               (83)

               Tika konstatēts, ka trīs uzņēmumi Malaizijā un trīs uzņēmumi Taivānā, kuri tika pārbaudīti, ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu šie uzņēmumi tika informēti par nodomu neņemt vērā to iesniegto informāciju un izmantot “pieejamos faktus”, un tiem tika noteikts termiņš, kurā sniegt sīkākus paskaidrojumus (“18. panta vēstule”). Šajā vēstulē bija iekļauta konkrēta informācija par to, kuras daļas no šo uzņēmumu iesniegtās informācijas Komisija paredzējusi neņemt vērā. Divi Taivānas uzņēmumi nesniedza atbildes uz 18. panta vēstuli. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, attiecīgo informāciju neņēma vērā. Visi trīs Malaizijas uzņēmumi atbildēja, bet tālāk izklāstīto iemeslu dēļ nespēja kliedēt Komisijas šaubas. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, šo uzņēmumu sniegto informāciju neņēma vērā. Viens Taivānas uzņēmums atbildēja un sniedza papildu informāciju, kuru Komisija pieņēma, kā izklāstīts 111. apsvērumā.

               (84)

               Patlaban arī tādas citas Savienības izmeklēšanas iestādes kā OLAF un valstu muitas dienesti izmeklē minēto piecu uzņēmumu veikto importu Savienībā. Lai aizsargātu vēl nepabeigtās izmeklēšanas, ir svarīgi neizpaust informāciju, kas ļautu trešām personām saistīt nākamajos apsvērumos izklāstītos konstatējumus ar konkrētu uzņēmumu. Tādējādi Komisija nav precizējusi, uz kuru uzņēmumu attiecas konkrētie konstatējumi. Importētāji, kas pirkuši izmeklējamo ražojumu no minētajiem uzņēmumiem un vēlas saprast, kāda ir to piegādātāja faktiskā situācija, lai saņemtu sīkāku informāciju, var tieši sazināties ar piegādātāju vai Komisiju.

               (85)

               Šajā izmeklēšanā tika atklāta šāda informācija: konstatēts, ka divi no trijiem uzņēmumiem, kas Taivānā importē laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR, to nebija norādījuši atbildēs uz anketas jautājumiem. Pārbaudes apmeklējumā viens no šiem uzņēmumiem atzina, ka atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka šis imports ir saules enerģijas elementu imports no ĶTR. Minētais uzņēmums arī savā muitas deklarācijā norādījis, ka tas ir saules enerģijas elementu imports. Tika atrasti dokumenti, kas liecina, ka abi Taivānas uzņēmumi reeksportējuši laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR Savienībā.

               (86)

               Abi šie Taivānas uzņēmumi nesniedza papildu skaidrojumus atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli, jo tie nemaz nesniedza atbildi (sk. 83. apsvērumu).

               (87)

               Iepriekš 85. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā šīs regulas 2. sadaļā izklāstītās pārmaiņas tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi ir iesaistīti pasākumu apiešanas praksē un tiem nevar piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

               (88)

               Kā izskaidrots tālāk, attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem saskaņā pamatregulas 18. panta 1. punktu tālāk minēto iemeslu dēļ tika izmantoti pieejamie fakti.

               (89)

               Viens Malaizijas uzņēmums atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka Ķīnas Tautas Republikā pircis saules enerģijas elementus, un minēja, ka moduļi ar Ķīnas izcelsmes elementiem nosūtīti nevis uz Savienību, bet citiem tirgiem. Tomēr šis uzņēmums nespēja pierādīt, ka nopircis pietiekamu daudzumu elementu ārpus ĶTR, kas tam ļautu ražot saules enerģijas moduļus tādos apjomos, kādus tas eksportējis uz Savienību. Pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka šis uzņēmums importējis no ĶTR laminētus saules enerģijas moduļus, tos krāpnieciski deklarējot kā solāro stiklu. Tika konstatēts, ka uzņēmumam nav pietiekamu ražošanas jaudu, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tika arī konstatēts, ka uzņēmums ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, kas darbojas fotoelektrisko ražojumu jomā.

               (90)

               Atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli Malaizijas uzņēmums noliedza, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Ķīnas izcelsmes elementiem. Tas apgalvoja, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Dienvidkorejas elementiem, kuri savukārt laminēti Ķīnā. Uzņēmums arī atbildēja, ka pasūtījis šo “laminēto stiklu”, jo laminētājs, kas to apkalpo, nav spējis nodrošināt pienācīgu kvalitāti. Tomēr, kā minēts iepriekš, tas bija krāpnieciski deklarēts kā solārais stikls. Turklāt uzņēmums nevarēja demonstrēt, ka tas Dienvidkorejā ir nopircis pietiekami daudz elementu visiem moduļiem, ko tas eksportējis uz Savienību.

               (91)

               Uzņēmums arī apgalvoja, ka kopš 2014. gada aprīļa tam mainījies īpašnieks. Īpašnieka maiņa tomēr nemaina to, ka pastāv saites starp Malaizijas un Ķīnas uzņēmumiem tādā nozīmē, ka Malaizijas uzņēmuma galvenais izejvielu piegādātājs joprojām ir Ķīnas moduļu ražotājs.

               (92)

               Tāpēc uzņēmuma atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli sniegtie paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu konstatējumu, ka tas reeksportējis uz Savienību Ķīnas izcelsmes laminētos saules enerģijas moduļus un ka vismaz dažos moduļos, ko tas eksportējis uz ES, izmantoti Ķīnas izcelsmes elementi.

               (93)

               Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 89.–92. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu.

               (94)

               Tika konstatēts, ka vēl citam uzņēmumam Malaizijā nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tas pats uzņēmums nespēja uzrādīt nevienu darba līgumu ar saviem darbiniekiem; tādējādi tas nevarēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā tam bijuši darbinieki. Šis uzņēmums nespēja uzrādīt pirkuma līgumus par saules enerģijas moduļu ražošanas iekārtām. Uzņēmums arī neinformēja par saistību ar Ķīnas ražotāju eksportētāju un izmeklējamā ražojuma pirkumiem no saistītā uzņēmuma. Turklāt šis uzņēmums iesniedza dokumentus, kuros norādīti dažādi dibināšanas datumi. Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums dibināts 2013. gadā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un beidza ražošanu drīz pēc 2015. gada maija, t. i., pēc tam, kad Malaizijas moduļiem tika noteikta reģistrēšana.

               (95)

               Atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli uzņēmums apgalvo, ka lielākajai daļai mazo uzņēmumu Malaizijā nav darba līgumu ar darbiniekiem. Uzņēmums arī apgalvoja, ka tam ir pietiekama jauda, lai ražotu nepieciešamos daudzumus. Uzņēmums arī apgalvoja, ka nolīdzis pārdevējus no Ķīnas uzņēmuma, bet tam nav formālu saišu ar šo Ķīnas uzņēmumu. Šie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus. Jo īpaši uzņēmums nav demonstrējis, ka bija spējīgs saražot eksportētos daudzumus. Turklāt ir būtiska neatbilstība starp importēto elementu daudzumiem, ko norādījis uzņēmums, un elementu daudzumu, kuru norādījis tā piegādātājs. Turklāt fakts, ka tas nolīdzis darbiniekus no Ķīnas uzņēmuma apstiprina ar Ķīnas uzņēmumu konstatētās saites.

               (96)

               Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 94. un 95. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu.

               (97)

               Vēl viens uzņēmums Malaizijā dibināts 2013. gada jūnijā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un sāka pārdot moduļus 2013. gada decembrī, t. i., tikai pēc tam, kad ar sākotnējo regulu tika noteikts galīgais antidempinga un kompensācijas maksājums. Ziņošanas periodā uzņēmums ražoja polikristālu FE moduļus no elementiem, kas lielākoties importēti no Taivānas. Izrādījās, ka šis uzņēmums ir cieši saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, no kura bija pieņemtas saistības, kas vēlāk pārkāpumu dēļ tika atsauktas (10). Pirmkārt, Malaizijas uzņēmuma vadītājs iepriekš bija ieņēmis vadošu amatu Ķīnas uzņēmumā. Otrkārt, elementi sākotnēji tika daudzkārt pirkti ar Ķīnas uzņēmuma un/vai citu Ķīnas uzņēmumu starpniecību, un praksē sakarā ar to acīmredzot pirms tālākas transportēšanas uz uzņēmumu Malaizijā elementi tika transportēti no trešās valsts (lielākoties Taivānas) uz ĶTR. Treškārt, lielākā daļa ziņošanas periodā uz trešām valstīm pārdoto moduļu tika pārdoti ASV uzņēmumam, kas saistīts ar Ķīnas uzņēmumu. Ceturtkārt, Ķīnas uzņēmuma juridiskais pārstāvis bija klāt izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmumā. Piektkārt, izrādās, ka pārdošanas standartlīgumi Ķīnas un Taivānas uzņēmumiem ir vienādi – gan pēc formas, gan satura. Sestkārt, Ķīnas uzņēmuma pārstāvis interneta video ir norādījis, ka Ķīnas uzņēmums sniedz tehniskas konsultācijas Malaizijas uzņēmumam un pārrauga to.

               (98)

               No kādas dalībvalsts muitas dienestiem tika saņemti vēl citi informācijas elementi, kurus izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmums nav izpaudis, un tie ir šādi. Malaizijas uzņēmums bija noslēdzis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar to pašu Ķīnas uzņēmumu, no kura tika pieņemtas saistības, un saskaņā ar to Malaizijas uzņēmumam pēc pircēju pieprasījuma bija atļauts izmantot Ķīnas uzņēmuma zīmolu. Turklāt ar vienu no pirmajiem pircējiem Savienībā Malaizijas uzņēmumu iepazīstināja Ķīnas uzņēmuma tirdzniecības pārstāvis. Visbeidzot, dalībvalsts muitas dienesti veica izmeklēšanu attiecībā uz Malaizijas uzņēmuma pirmo sūtījumu uz Savienību, jo moduļiem bija marķējums Made in China, kā arī Ķīnas uzņēmuma zīmols.

               (99)

               Malaizijas uzņēmums atbildēja uz 18. panta 4. punkta vēstuli ar 2015. gada 14. decembra vēstuli, norādot, ka tam nav bijis nolūka slēpt komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu un ka tas labticīgi iesniedzis atbrīvojuma veidlapu. Tas arī norādīja, ka dalībvalsts muitas dienesti pēc izmeklēšanas pieņēmuši, ka nepareizi marķētos moduļus faktiski ražojis uzņēmums Malaizijā. Tomēr dalībvalsts muitas dienesti apstiprināja Komisijai, ka šiem moduļiem nav Malaizijas izcelsme.

               (100)

               Pēc informācijas izpaušanas Malaizijas uzņēmums apgalvoja, ka Komisija savu lēmumu ir balstījusi uz pieņēmumiem, apgalvojumiem un nepatiesām apsūdzībām, sakarā ar to pamatojums un pierādījumi, ja vispār ir, uzņēmumam nekad nav izpausti, un tāpēc ir mazinātas tā tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši tas Komisijai pārmeta, ka tā nav atklājusi 97. apsvērumā minēto interneta video un 98. apsvērumā minēto informāciju no dalībvalsts muitas dienestiem. Pārbaudes apmeklējumā uzņēmums arī apgalvoja, ka nav saistīts ar Ķīnas uzņēmumu un ka nav slēpis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar konkrēto Ķīnas uzņēmumu. Attiecībā uz dalībvalsts muitas dienestu veikto izmeklēšanu uzņēmums apgalvoja, ka beigās visas preces tika izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi. Visbeidzot, tas apgalvoja, ka uzņēmuma dibināšanas datums un fakts, ka uzņēmums veicis pārdošanu ASV uzņēmumam, kas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, nav arguments, lai atteiktu atbrīvojumu. Malaizijas uzņēmums arī pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas, kura notika 2016. gada 12. janvārī. Pirms minētās uzklausīšanas uzņēmumam tika parādīts interneta video, un uzklausīšanā tas apstiprināja, ka video informācija ir pareiza.

               (101)

               Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ uzņēmuma sniegtie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus.

               (102)

               Informācijas elementi, kas minēti 97. apsvērumā, nav tikai pieņēmumi un apgalvojumi, bet fakti, kurus pašus par sevi uzņēmums neapstrīdēja. Turklāt šie fakti uzņēmumam tika darīti zināmi 18. panta vēstulē, kura datēta ar 2015. gada 3. decembri un kurā uzņēmums aicināts sniegt piezīmes. Pēc tam 2015. gada 22. decembrī uzņēmumam tika paziņoti konstatējumi, un atkal uzņēmums tika aicināts sniegt piezīmes. Tādējādi uzņēmuma tiesības uz aizstāvību ir pilnībā ievērotas. Faktiski pārbaudes apmeklējumā uzņēmums mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat slēpt tās, ieskaitot to, ka tam ir zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgums ar Ķīnas uzņēmumu. Malaizijas uzņēmums pārbaudes apmeklējuma laikā patiesībā minēja, ka izmanto Ķīnas uzņēmuma zīmolu, tomēr skaidri norādīja, ka uz ierobežotu laiku. Apmeklējumā zīmola izmantošanas līgums netika uzrādīts, un netika arī atklāts, ka tas pagarināts vēl uz četriem gadiem. Neviens no iepriekš 97. apsvērumā minētajiem informācijas elementiem, kas liecina par spēcīgām komerciālās saitēm starp abiem uzņēmumiem, pārbaudes apmeklējumā Komisijas dienestiem netika nedz detalizēti izskaidrots, nedz izpausts. Arī šo informācijas elementu pareizību uzņēmums neapstrīdēja.

               (103)

               Pamatregulas 13. panta 4. punkts paredz, ka atbrīvojumu var saņemt ražotājs eksportētājs, kas pierāda, ka nav saistīts ne ar vienu ražotāju, kuram piemēro pasākumus, un nav iesaistīts apiešanas praksē.

               (104)

               Attiecībā uz pirmo kritēriju (nav saistības ar ražotāju, kuram piemēro pasākumu) ražotājs eksportētājs mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat centās slēpt 97. apsvērumā aprakstītās daudzās saites ar Ķīnas uzņēmumu. Tomēr ražotājam eksportētājam ir pienākums pierādīt šādu saišu neesību. Sadarbības šajā jautājumā nebija, un nebija iespējams pārbaudīt visu jauno informāciju, kas tika sniegta atbildē uz izpausto informāciju, tāpēc, lai, pamatojoties uz faktiem, novērtētu, vai ražotājs eksportētājs atspēkojis pirmšķietamo iespaidu, ka tas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, Komisijai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Komisija uzskata, ka ražotājs eksportētājs nav to atspēkojis, jo ir daudz norāžu, kas liecina par ciešu saiti starp Ķīnas uzņēmumu un ražotāju eksportētāju.

               (105)

               Katrā ziņā un pat ja būtu panākta atbilstība pirmajam kritērijam, quod non, Komisija uzskata, ka nav panākta atbilstība otrajam kritērijam. Ražotājs eksportētājs ir iesaistīts apiešanas praksē divos atšķirīgos veidos, no kuriem katrs pats par sevi ir pietiekams, lai noraidītu atbrīvojuma pieprasījumu. Svarīga norāde par iesaisti apiešanas praksē, kas ir kopīga abiem veidiem un nav apstrīdēta, ir tas, ka ražotājs eksportētājs sācis darbību pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas.

               (106)

               Pirmkārt, uzņēmuma apgalvojums, ka visas 98. apsvērumā minētās preces izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi, ir aplams. Dalībvalsts muitas dienesti Komisijai ir snieguši informāciju, kas liecina, ka tie tiek uzskatīti par Ķīnas izcelsmes moduļiem, proti, Ķīnas uzņēmuma nosaukums ir marķēts uz konkrēto saules enerģijas moduļu paliktņiem. Lai aizsargātu vēl nepabeigto izmeklēšanu, ko bija iesākusi dalībvalsts muitas pārvalde, šo informāciju Malaizijas uzņēmumam izpaust nevarēja. Tomēr Komisija vērsa uzņēmuma uzmanību uz to, ka tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona, pamatojoties uz savu pilnvaru 12., 13. un 15. pantu, var pārbaudīt informācijas pareizību.

               (107)

               Muitas dienestu sniegtā informācija ir pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir veicis pārsūtīšanu, tāpēc tā ir arī pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir iesaistījies apiešanas praksē.

               (108)

               Otrkārt, ar Ķīnas ražotāju eksportētāju ir noslēgts zīmola izmantošanas līgums, un tas tika pagarināts laikā, kad Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas bija uzņēmies saistības, veica eksportu uz Savienību. Cita starpā saistības liedz pārdot Savienībā attiecīgo ražojumu, kas ražots trešā valstī, jo tādējādi nebūtu iespējams uzraudzīt saistību izpildi, it īpaši noteikumu par šķērspārdošanu, vai šāda uzraudzība būtu ļoti grūta. Saistību nekonfidenciālās versijas noteikumi bija nozarei labi zināmi, un Komisijas dienesti tos darīja pieejamus pēc pieprasījuma. Turklāt, ņemot vērā uzņēmuma ciešas komerciālas saites ar Ķīnas ražotāju, noteikumi bija pieejami arī ražotājam eksportētājam. Noslēdzot zīmola izmantošanas līgumu, ražotājs eksportētājs ir apgājis saistību noteikumus un arī šādā veidā iesaistījies apiešanas praksē. 2016. gada 12. janvāra uzklausīšanā Malaizijas uzņēmums norādīja, ka nav sniedzis nepatiesu vai maldinošu informāciju un ka tiešām ir faktiskais saules enerģijas moduļu ražotājs Malaizijā. Attiecībā uz pierādījumiem no dalībvalsts muitas pārvaldes, kurus iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ nevarēja atklāt Malaizijas uzņēmumam, uzņēmums lūdza uzklausīšanas amatpersonas biroju pārbaudīt to pareizību. Tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona pēc tam informēja uzņēmumu, ka dalībvalsts muitas pārvaldes sniegtās informācijas pareizība ir pārbaudīta un ka, pamatojoties uz to, dalībvalsts muitas dienesti secinājuši, ka ievērojamam moduļu apjomam konkrētajā sūtījumā ir Ķīnas izcelsme.

               (109)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem.

               (110)

               Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 97.–109. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par Malaizijas uzņēmuma ciešajām saitēm ar Ķīnas uzņēmumu, iesaistīšanos pārsūtīšanā un saistību pārkāpumos, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu. Jo īpaši ņemot vērā minētos konstatējumus, uzņēmums nevar izmantot atbrīvojumu, ievērojot pamatregulas 13. panta 2. punktu, jo gan pārsūtīšana, gan saistību pārkāpums ir apiešanas prakse, kas nav montāžas operācija trešā valstī, un katrā ziņā tāpēc, ka Komisija izmanto pieejamos faktus.

               (111)

               Viens uzņēmums Taivānā nav laikus sniedzis detalizētu informāciju par saistītā uzņēmuma ražotu elementu komercializāciju, kuri tika uzrādīti kā pusvadītāju plašu griezēji, datus par importu, Taivānai noteikto ierobežojumu ievērošanu un precīzu informāciju par pirkumu plūsmām. Papildu paskaidrojumi, ko uzņēmums sniedza, saņēmis 18. panta 1. punkta vēstuli, tomēr bija pietiekami, lai piešķirtu uzņēmumam atbrīvojumu, jo tas sniedza prasīto informāciju, kuru Komisija varēja pārbaudīt.

               (112)

                  Tika konstatēts, ka pārējie pieci Malaizijas ražotāji eksportētāji un 21 Taivānas ražotājs eksportētājs, ieskaitot 111. apsvērumā minēto uzņēmumu, nav iesaistīti apiešanas praksē, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu tiem var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz to ražotajiem moduļiem un elementiem.

               (113)

               Jo īpaši lielākā daļa šo uzņēmumu ir dibināti pirms pasākumu noteikšanas pret ĶTR. Ņemot vērā atbildes uz anketas jautājumiem, tika pārbaudītas visu šo uzņēmumu ražošanas iekārtas. Ražošanas apjoma un jaudas statistikas, ražošanas izmaksu, izejvielu, pusfabrikātu un gatavo preču iegādes un pārdošanas eksportam uz Savienību izmaksu pārbaude apstiprina, ka šie uzņēmumi bijuši faktiskie ražotāji, un apiešana netika konstatēta.

               (114)

               Citiem ražotājiem, kuri šajā procedūrā nav pieteikušies un izmeklēšanas periodā nav eksportējuši izmeklējamo ražojumu, bet vēlas iesniegt pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu no attiecinātā antidempinga maksājuma, ievērojot pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu, būs jāaizpilda atbrīvojuma veidlapa, lai Komisija varētu noteikt, vai atbrīvojums ir pamatots.

               (115)

               Pēc informācijas izpaušanas vairāki uzņēmumi pauda gandarījumu par Komisijas lēmumu piešķirt tiem atbrīvojumu. Šie uzņēmumi tomēr norādīja arī, ka dažādi uzņēmumi saules enerģijas nozarē savstarpēji plaši izmanto vienošanos (bieži “dēvētu par “OEM” vienošanos”), sakarā ar to elementu/moduļu ražotāji (bieži dēvēti par “zīmolu īpašniekiem”) dažkārt nosūta daļu savu elementu citiem ražotājiem (bieži dēvētiem par “OEM ražotājiem”) montāžai moduļos. Šie uzņēmumi lūdza precizējumu, ka tie varēs izmantot atbrīvojumu, ja tie noslēgs šādu vienošanos. Komisija apstiprina, ka saules enerģijas paneļu nozarē mēdz slēgt šīs vienošanās, ko pareizāk būtu dēvēt par apakšlīgumiem, un tie ietilpst piešķirto atbrīvojumu darbības jomā. Ievērojot šādas vienošanās, piegādātājus un izejvielu izcelsmi pārrauga zīmolu īpašnieki; apakšlīguma slēdzējs izmanto zīmola īpašnieka sniegto modeļa dizaina paraugu, un sakarā ar to zīmola īpašnieks pārrauga ražošanas procesu. Tomēr arī ar šādiem vienošanās nosacījumiem elementiem jābūt ražotiem uzņēmumos, kuriem piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

               (116)

               Ja ir pamatoti piešķirt atbrīvojumu, tad spēkā esošos attiecinātos pasākumus attiecīgi groza. Tādējādi, lai nodrošinātu atbilstību minētā punkta nosacījumiem, visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti.

               (117)

               Tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pareizu piemērošanu, ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām. Ja importētajām precēm nav pievienots šāds rēķins, tad piemēro attiecināto antidempinga maksājumu.

         5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (118)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tika aicinātas izteikt piezīmes. Tika izskatītas personu sniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes. Neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus.

               (119)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   “Visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. panta 2. punktu noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, ja vien tie nav tranzītā GATT V panta nozīmē, ar šo attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (Taric kodi 8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032, 8541409033), izņemot tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotos.

               Valsts

               Uzņēmums

                  Taric papildu kods

               Malaizija

               AUO – SunPower Sdn. Bhd.
               Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.
               Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.
               Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.
               TS Solartech Sdn. Bhd.

               C073
               C074
               C075
               C076
               C077

               Taivāna

               ANJI Technology Co., Ltd.
               AU Optronics Corporation
               Big Sun Energy Technology Inc.
               EEPV Corp.
               E-TON Solar Tech. Co., Ltd.
               Gintech Energy Corporation
               Gintung Energy Corporation
               Inventec Energy Corporation
               Inventec Solar Energy Corporation
               LOF Solar Corp.
               Ming Hwei Energy Co., Ltd.
               Motech Industries, Inc.
               Neo Solar Power Corporation
               Perfect Source Technology Corp.
               Ritek Corporation
               Sino-American Silicon Products Inc.
               Solartech Energy Corp.
               Sunengine Corporation Ltd.
               Topcell Solar International Co., Ltd.
               TSEC Corporation
               Win Win Precision Technology Co., Ltd.

               C058
               C059
               C078
               C079
               C080
               C081
               C082
               C083
               C084
               C085
               C086
               C087
               C088
               C089
               C090
               C091
               C092
               C093
               C094
               C095
               C096

         2.   Atbrīvojumus, kas piešķirti šā panta 1. punktā konkrēti minētajiem uzņēmumiem vai ko saskaņā ar 2. panta 2. punktu atļāvusi piešķirt Komisija, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs ražotāja vai nosūtītāja izdots rēķins, kurā ir paziņojums, ko datējusi un parakstījusi rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un amats. Attiecībā uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem elementiem paziņojumā ir šāds apliecinājums:

         “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie kristāliskā silīcija fotoelektriskie elementi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

   Attiecībā uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem paziņojumā ir šāds apliecinājums:

      “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ražoti

                  i)

                  uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts), VAI

                  ii)

                  trešās personas uzņēmumā uz apakšlīguma pamata (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts),

      (lieko variantu svītrot)

      no kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem elementiem, kas ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods [norāda, ja attiecīgajai valstij piemēro spēkā esošos sākotnējos vai pretapiešanas pasākumus]), kurš atrodas (attiecīgā valsts).

      Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

   Ja šāds rēķins netiek uzrādīts un/vai iepriekš minētajā paziņojumā netiek norādīti viens vai abi Taric papildu kodi, tad piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”, un muitas deklarācijā tiek prasīts norādīt Taric papildu kodu B999.
   3.   Ar šā panta 1. punktu attiecināto maksājumu iekasē par importu, kas nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas vai Taivānas izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/833 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot tādu ražojumu importu, kurus ražojuši 1. punktā uzskaitītie uzņēmumi.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Pieprasījumus atbrīvot no maksājuma, kurš ir attiecināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un tos paraksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījumu sūta uz šādu adresi:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: CHAR 04/39

               1049 Brussels

               Belgium

         2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru to uzņēmumu veikto importu, kuri neapiet ar Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteiktos antidempinga pasākumus, atļauj atbrīvot no maksājuma, kas attiecināts saskaņā ar 1. pantu.
   3. pants
   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/833 2. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 11. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 132, 29.5.2015., 60. lpp.

      (3)  Comext ir Eurostat pārvaldīta ārējās tirdzniecības statistikas datubāze.

      (4)  Sk. 9. – 16. lpp. 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei, kā arī 9. un 10. pielikumu, kuri pieejami pārbaudei.

      (5)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei.

      (6)  Turpat.

      (7)  Sk. 9. – 14. lpp. 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei, kā arī 9. un 10. pielikumu, kuri pieejami pārbaudei.

      (8)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei.

      (9)  Turpat.

      (10)  Komisijas 2015. gada 4. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2015/866, ar ko atsauc triju ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (OV L 139, 5.6.2015., 30. lpp.). Viens no šiem trijiem ražotājiem eksportētājiem ir Ķīnas uzņēmums, kas minēts šeit iepriekš.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1220/2014 ( 2014. gada 13. novembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               14.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 329/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1220/2014
   (2014. gada 13. novembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 13. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  80,9

                  MA

                  76,7

                  MK

                  67,1

                  ZZ

                  74,9

                  0707 00 05

                  AL

                  67,1

                  JO

                  194,1

                  TR

                  127,6

                  ZZ

                  129,6

                  0709 93 10

                  AL

                  65,0

                  MA

                  51,6

                  TR

                  124,5

                  ZZ

                  80,4

                  0805 20 10

                  MA

                  121,8

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  98,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  MK

                  74,3

                  TR

                  75,7

                  ZZ

                  75,0

                  0805 50 10

                  TR

                  88,9

                  ZZ

                  88,9

                  0806 10 10

                  BR

                  291,7

                  LB

                  369,0

                  PE

                  246,7

                  TR

                  149,3

                  US

                  305,8

                  ZZ

                  272,5

                  0808 10 80

                  BR

                  51,7

                  CA

                  136,0

                  CL

                  87,9

                  NZ

                  144,9

                  US

                  192,5

                  ZA

                  131,6

                  ZZ

                  124,1

                  0808 30 90

                  CN

                  75,6

                  ZZ

                  75,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 725/2012 ( 2012. gada 8. augusts ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               9.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 212/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 725/2012
   (2012. gada 8. augusts),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 720/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 8. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 211, 8.8.2012., 5. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 9. augusta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 12 10 (1)

                  40,90

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  40,90

                  2,34

                  1701 13 10 (1)

                  40,90

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  40,90

                  2,63

                  1701 14 10 (1)

                  40,90

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  40,90

                  2,63

                  1701 91 00 (2)

                  48,19

                  3,01

                  1701 99 10 (2)

                  48,19

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  48,19

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,48

                  0,22

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 751/2013 ( 2013. gada 29. jūlijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Kraški med (ACVN))

text:
               6.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 210/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 751/2013
   (2013. gada 29. jūlijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kraški med (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Slovēnijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Kraški med ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums Kraški med būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 29. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (3)  OV C 290, 26.9.2012., 7. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.4. grupa.   Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.)

      SLOVĒNIJA

         Kraški med (ACVN)


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 804/2011 ( 2011. gada 10. augusts ), ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

text:
               11.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 206/19

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 804/2011
   (2011. gada 10. augusts),
   ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 204/2011 (2011. gada 2. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 2. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā.

               (2)

               Ņemot vērā situācijas nopietnību Lībijā un atbilstīgi Padomes 2011. gada 10. augusta Īstenošanas lēmumam 2011/500/KĀDP, ar ko īsteno Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (2), Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā iekļautais fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāpapildina ar divām jaunām vienībām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā iekļauto sarakstu papildina ar šīs regulas pielikumā uzskaitītām vienībām.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 10. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 58, 3.3.2011., 1. lpp.

      (2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 53. lpp.

      PIELIKUMS

         Lēmuma 1. pantā minētās vienības

                  Nosaukums

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Sarakstā iekļaušanas datums

                  1.

                     Al-Sharara Oil Services Company

                  (a.k.a.: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

                                 Al-Saqa rajons, blakus al-Saqa mošejai, Tripole, Lībija

                              Tālr: +218 21362 2163

                              Fakss: +218 21362 2161

                  Šī vienība darbojas Qadhafi režīma vārdā vai vadībā.

                  10.8.2011.

                  2.

                     Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)

                  www.odac-libya.com

                  Šī vienība darbojas Qadhafi režīma vārdā vai vadībā un ir iespējams režīma finansējuma avots. ODAC ir atbalstījusi vairākus tūkstošus valdības finansētu infrastruktūras projektu.

                  10.8.2011.