title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1996 (2019. gada 28. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes Karalistes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

text:
                  2.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 310/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1996
         (2019. gada 28. novembris),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes Karalistes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumi bija procentuālais maksājums robežās no 3,1 % līdz 12,9 %.

                     (2)

                     Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) attiecībā uz maksājuma likmi, kas noteikta vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Grozītie maksājumi bija 3,1–14,3 % apmērā. No maksājuma tika atbrīvots imports no diviem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, no kuriem ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK (4) tika pieņemtas saistības.

                     (3)

                     Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 847/2009 (5), uzskatīja, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav pietiekamas, lai neitralizētu dempinga radīto kaitējumu. Tādējādi pieņemtās saistības tika atsauktas un tika noraidīti 10 citu Taizemes ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumi.

                     (4)

                     Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (ES) Nr. 875/2013 (6) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

                     (5)

                     Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (ES) Nr. 307/2014 (7) grozīja Regulā (ES) Nr. 875/2013 noteikto antidempinga maksājumu attiecībā uz River Kwai International Food Industry Co., Ltd.

                     (6)

                     Pēc ES Tiesas spriedumiem attiecīgi 2017. gada 14. decembrī un 2019. gada 28. martā lietās T-460/14 un C-144/18 P Komisija 2019. gada 29. augustā atsāka (8) antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, kuras rezultātā tika pieņemta Regula (ES) Nr. 307/2014. Šī izmeklēšana tika atsākta tikai tiktāl, ciktāl tā attiecas uz River Kwai International Food Industry Co. Ltd, un tā tika atsāka tajā posmā, kurā bija izdarīts pārkāpums.

               1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                     (7)

                     Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (9), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu.

                     (8)

                     Pārskatīšanas pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā Savienības konkrētu sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu ražošanas apjoma, 2018. gada 13. jūnijā iesniedza Eiropas Cukurkukurūzas pārstrādātāju asociācija (“AETMD” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”).

                     (9)

                     Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

               1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                     (10)

                     Kad Komisija bija konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, un bija apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, tā sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes Karalistes (“Taizeme” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu Savienībā. Komisija 2018. gada 12. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (10) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

               1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (11)

                     Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2015. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               1.5.   Ieinteresētās personas

                     (12)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos Taizemes ražotājus un Taizemes iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar izmeklēšanas sākšana, un aicināja visus minētos tajā piedalīties.

                     (13)

                     Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

               1.6.   Atlase

                     (14)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               1.6.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (15)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi.

                     (16)

                     Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim Savienības ražotājiem, pamatojoties uz lielākajiem ražošanas apjomiem 2017. gadā, un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

                     (17)

                     Pēc saņemtajām piezīmēm Komisija aizstāja vienu pagaidu izlasē esošo uzņēmumu ar nākamo lielāko Savienības ražotāju. Minētais uzņēmums pierādīja, ka tam nav vajadzīgo resursu, lai sadarbotos šajā pārskatīšanā. Galīgajā izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms veidoja vairāk nekā 60 % no kopējā lēstā Savienības ražošanas apjoma. Citas piezīmes netika saņemtas. Komisija secināja, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

               1.6.2.   Importētāju atlase

                     (18)

                     Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tikai viens nesaistīts importētājs sniedza prasīto informāciju.

                     (19)

                     Tāpēc importētāju atlase nebija nepieciešama.

               1.6.3.   Taizemes ražotāju atlase

                     (20)

                     Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos ražotājus Taizemē sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Taizemes Karalistes pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamus ražotājus, kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                     (21)

                     Trīs attiecīgās valsts ražotāji sniedza informāciju, kas tika lūgta, un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Visi trīs ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja pārskatāmo ražojumu uz Savienību un tāpēc ir ražotāji eksportētāji. Tie veido aptuveni 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību.

               1.7.   Atbildes uz anketas jautājumiem

                     (22)

                     Kad tika sākta izmeklēšana, Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē tika darītas pieejamas anketas. Komisija nosūtīja vēstules trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, nesaistītajam importētājam un trim ražotājiem eksportētājiem, kuri sniedza prasīto informāciju, lūdzot tiem aizpildīt attiecīgo anketu.

                     (23)

                     Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visiem trim Savienības ražotājiem un visiem trim attiecīgās valsts ražotājiem, kas sadarbojās.

                     (24)

                     Nesaistītā importētāja atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas.

               1.8.   Pārbaude

                     (25)

                     Komisija pieprasīja un attiecībā uz personām, kuras sadarbojās, pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos.

                                 Ražotāji Savienībā

                                             —

                                             Bonduelle SA, Renescure, Francija

                                             —

                                             Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itālija

                                             —

                                             Groupe d’aucy, Theix, Francija

                                 Ražotāji eksportētāji Taizemē

                                             —

                                             Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Taizeme

                                             —

                                             River Kwai International Food Industrial Company Limited (“RKI”), Kanchanaburi, Taizeme

                                             —

                                             Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Taizeme

               2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Pārskatāmais ražojums

                     (26)

                     Pārskatāmais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30 (Taric kods 2001903010), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, un ko klasificē ar KN kodu ex 2005 80 00 (Taric kods 2005800010) (“cukurkukurūza”) (“pārskatāmais ražojums”).

                     (27)

                     Izmeklēšanā tika atklāts – lai gan pastāv atšķirības konservēšanā, dažādajiem pārskatāmā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (28)

                     Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                                 —

                                 pārskatāmajam ražojumam,

                                 —

                                 Taizemē ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

                                 —

                                 ražojumam, kuru ražo Savienības ražošanas nozare un pārdod Savienībā.

                     (29)

                     Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               3.   DEMPINGS

         3.1.   Taizeme

         3.1.1.   Ievadpiezīmes

                     (30)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konkrētu sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu imports no Taizemes turpinājās, lai gan zemākā līmenī nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (proti, no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim). Saskaņā ar Eurostat datiem cukurkukurūzas imports no Taizemes pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 3,9 % no Savienības tirgus salīdzinājumā ar 12,7 % tirgus daļu sākotnējās izmeklēšanas periodā un 6 % iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā. Absolūtā izteiksmē importa apjoms no Taizemes pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 13 643 tonnas. Pirms tam importa apjoms samazinājās no 41 973 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 21 856 tonnām iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā.

               3.1.2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

         3.1.2.1.   Normālā vērtība

                     (31)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no šā ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību.

                     (32)

                     Tādējādi bija reprezentatīvs tikai viena ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū.

                     (33)

                     Tad Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram bija reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

                     (34)

                     Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms šim ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiska vai salīdzināma ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību.

                     (35)

                     Pēc tam Komisija noteica ražojuma veidus, kam iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi, un ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū nepārdeva vai kuriem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs.

                     (36)

                     Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuriem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi, Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veikto rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

                     (37)

                     Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:

                                 a)

                                 ražojuma veida, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, pārdošanas apjoms pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; un

                                 b)

                                 šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai augstāka par tām.

                     (38)

                     Tādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                     (39)

                     Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:

                                 a)

                                 šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

                                 b)

                                 šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas.

                     (40)

                     Analizējot iekšzemes pārdošanas apjomus ražojuma veidiem ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija zemāka nekā vienības ražošanas izmaksas. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

                     (41)

                     Ja parastā tirdzniecības apritē kāds līdzīgā ražojuma veids netika pārdots vai tika pārdots nepietiekamā daudzumā vai kāds ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

                     (42)

                     Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:

                                 a)

                                 vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija radušās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā; un

                                 b)

                                 vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija guvis, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                     (43)

                     Vajadzības gadījumā ražošanas izmaksas tika koriģētas.

                     (44)

                     Pārējiem diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri vispār nepārdeva līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

                     (45)

                     Normālā vērtība tika aprēķināta, katra uz Eiropas Savienību eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu PVA summu un peļņu.

                     (46)

                     Vienam no šiem abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nepārdeva līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu PVA un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz faktisko summu, ko attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju piemēro tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu ražošanai un pārdošanai parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū.

                     (47)

                     Otram ražotājam eksportētājam, kurš nepārdeva ne līdzīgo ražojumu, ne arī tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu PVA un peļņu noteica kā tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu vidējo PVA un peļņas rādītāju, kāds tika aprēķināts abiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Šī metode nodrošina, ka šādi noteiktais peļņas apjoms nepārsniedz peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji, pārdodot tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus iekšzemes tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā.

               3.1.2.2.   Eksporta cena

                     (48)

                     Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja pārskatāmo ražojumu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pārskatāmo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

               3.1.2.3.   Salīdzinājums

                     (49)

                     Komisija salīdzināja ražotāju eksportētāju normālo vērtību un eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

                     (50)

                     Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

                     (51)

                     Attiecīgā gadījumā un pienācīgi pamatojot, eksporta cena tika koriģēta, ņemot vērā atšķirības transporta izmaksās, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksās, kredīta izmaksās, banku maksās un komisijas maksās.

                     (52)

                     Eksporta cenas lejupēja korekcija saistībā ar transporta izmaksām bija no 1 % līdz 2 %, ar kravas apstrādes un iekraušanas izmaksām – no 0,5 % līdz 1,5 %, kredīta izmaksām – no 0 % līdz 0,5 %, banku maksām – no 0 % līdz 0,5 % un komisijas maksām – no 0,5 % līdz 1,5 %.

                     (53)

                     Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja negatīvu pielaidi (pozitīvu korekciju) eksporta cenai sakarā ar apgalvotu maksājuma kompensāciju (pie “citiem faktoriem”), kā paredzēts pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktā. Šie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka viņi saņem šo maksājuma kompensāciju no Taizemes valdības, ja pārskatāmo ražojumu pārdod eksportam, tostarp uz Savienības tirgu.

                     (54)

                     Šie ražotāji eksportētāji varēja pierādīt, ka tiem tiek izmaksāta summa, kas atbilst mazāk nekā 0,5 % no rēķina vērtības. Tomēr šie ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt nekādu saistību starp saņemto maksājuma kompensāciju un importa maksām par materiāliem, kas iekļauti eksportētajā pārskatāmajā ražojumā. Tāpēc prasības izmantot negatīvu pielaidi saskaņā ar 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tika noraidītas.

                     (55)

                     Normālās vērtības lejupēja korekcija saistībā ar transporta izmaksām bija robežās no 1 % līdz 2 % un kredīta izmaksām – no 0,5 % līdz 1 %.

                     (56)

                     Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja normālās vērtības korekciju sakarā ar atšķirībām pārdošanai iekšzemes tirgū piešķirtā kredīta izmaksās, kuras aprēķinātas, izmantojot īstermiņa procentu likmi komercaizdevumiem, ko sniedz kāda komercbanka Taizemē. Komisija norādīja, ka pieprasītā likme ir maksimālā teorētiskā maksājamā likme un tā bija piemērojama dienā pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda sākuma. Tā bija ievērojami augstāka nekā finanšu pārskatos, kas attiecās uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, atrodamā faktiskā procentu likme, kas bija jāmaksā saskaņā ar salīdzināmu īstermiņa aizdevuma līgumu. Tāpēc Komisija koriģēja pieprasīto pielaidi, to balstot uz faktiski piemēroto procentu likmi salīdzināmiem darījumiem.

                     (57)

                     Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka jāizmanto samazināts peļņas procents, Komisijai aprēķinot normālo vērtību, lai atspoguļotu faktu, ka iekšzemes tirgū (ražotāja) zīmola pārdošanai ir lielāks peļņas procents nekā pārdošanai bez zīmola (t. i., ne ražotāja zīmola, parasti pircēja zīmola) Savienības tirgū.

                     (58)

                     Saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu Komisija pieņēma šos apgalvojumus, ciktāl tie bija piemērojami, un veica korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu. Attiecīgajiem uzņēmumiem ir sniegta sīkāka informācija.

               3.1.2.4.   Dempinga starpības

                     (59)

                     Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar pārskatāmā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

                     (60)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas kāds ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza piezīmes par tam noteiktās dempinga starpības aprēķināšanu, norādot uz iespējamu pārrakstīšanās kļūdu. Ņemot vērā šīs piezīmes, Komisija pārskatīja aprēķinu, lai labotu pārrakstīšanās kļūdu, un noteica pārskatīto dempinga starpību šim ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. Komisija konstatēja, ka šis ražotājs eksportētājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempingu neveica.

                     (61)

                     Pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas attiecībā uz pārrakstīšanās kļūdas labošanu cits ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza piezīmes par pārskatītā aprēķina ietekmi uz tam noteikto dempinga starpību. Šīs piezīmes tika iesniegtas pēc termiņa – četras dienas pēc piezīmju iesniegšanas termiņa –, un netika nodrošināta dokumenta nekonfidenciāla versija. Līdz ar to Komisija nevarēja oficiāli izskatīt šīs piezīmes. Jebkurā gadījumā Komisija konstatēja, ka šīm piezīmēm nebūtu nekādas ietekmes uz šim ražotājam eksportētājam iepriekš izpausto dempinga starpību.

                     (62)

                     Neraugoties uz aprēķina kļūdas labojumu vienam ražotājam eksportētājam, Komisijas secinājums par dempingu attiecībā uz valsti kopumā paliek nemainīgs. Tas ir tāpēc, ka abiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un pārstāvēja vairāk nekā 90 % no kopējā ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, veiktā attiecīgā ražojuma importa Savienībā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts ievērojams dempings.

                     (63)

                     Valsts mēroga dempinga starpība, kas pamatojas uz visu trīs ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto dempinga starpību un ir izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, pārsniedza de minimis līmeni (4,3 %). Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās.

               4.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (64)

                     Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izskatīja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taizemē, kā arī saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā.

               4.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taizemē

                     (65)

                     Komisijai pieejamo informāciju par ražošanu un neizmantoto jaudu veido dati, ko iesnieguši visi trīs Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, dati, ko pieprasījuma iesniedzējs tika iesniedzis pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī papildu informācija, ko pieprasījuma iesniedzējs tika iesniedzis procedūras gaitā.

                     (66)

                     Viens Taizemes ražotājs – RKI – iesniedza ražošanas apjoma un jaudas datus atsevišķi par “pusfabrikātiem” un “gatavām precēm”. Vienīgā atšķirība starp šīm preču kategorijām bija tāda, ka “gatavajām precēm” uz skārdenēm bija etiķete, savukārt uz “pusfabrikātiem” etiķetes nebija. Komisija uzskatīja, ka “pusfabrikātu” ražošanas jauda ir visatbilstošākais rādītājs, ko izmantot pārskatāmajam ražojumam, jo gatavo preču ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz pašreizējo etiķešu uzlikšanas iekārtu izmantošanas laiku, kuru varētu palielināt.

                     (67)

                     Turklāt, pamatojoties uz pārbaudē iegūto informāciju, Komisija uzskatīja, ka rentabilitātes procents, kas izmantots, lai aprēķinātu RKI pusfabrikātu ražošanas jaudu, bija pārāk zems, un koriģēja to uz augšu.

                     (68)

                     Tā rezultātā Komisija lēsa, ka trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pieejamā neizmantotā jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 70 000 tonnu pārskatāmā ražojuma. Tā kā visi trīs ražotāji, kas sadarbojās, veidoja aptuveni 45 % no visu pārskatīšanas pieprasījumā minēto Taizemes ražotāju kopējās lēstās ražošanas jaudas (300 000 tonnas), Komisija ar ekstrapolāciju aplēsa, ka visu Taizemes ražotāju kopējā neizmantotā jauda būtu aptuveni 150 000 tonnu. Tas ir vairāk nekā 40 % no kopējā Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un apmēram 11 reižu vairāk nekā kopējais pārskatāmā ražojuma eksporta apjoms no Taizemes uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                     (69)

                     Turklāt pieprasījuma iesniedzēja sniegtie pierādījumi liecināja – bija sagaidāms, ka 2018. gadā pārstrādei pieejamās neapstrādātās cukurkukurūzas apjomi par 12,5 % līdz 25 % pārsniegs 2017. gada apjomus (11). Turklāt 2018. gadā kāds Taizemes cukurkukurūzas ražotājs, kas nesadarbojās, proti, Sunsweet Public Company Limited, ieguldīja 170,6 miljonus THB (apmēram 4,5 miljonus EUR) mašīnās un iekārtās, lai palielinātu ražošanas jaudu un ražošanas efektivitāti (12).

                     (70)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka Taizemes cukurkukurūzas ražotājiem ir pieejama plaša neizmantotā jauda, lai palielinātu eksportu uz Savienības tirgu, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos.

               4.2.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā

                     (71)

                     Lai noteiktu iespējamo importa dinamiku, ja antidempinga pasākumi beigtos, Komisija izvērtēja Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā. Tā kā vairāk nekā 85 % no Taizemes ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, Savienības tirgū pārdotās produkcijas bija lielas parastā veidā atveramas skārdenes un aptuveni 42 % no Taizemes eksporta uz trešām valstīm arī bija lielas parastā veidā atveramas skārdenes, tika analizēts šis ražojuma veids.

                     (72)

                     Salīdzinot šādus pārdošanas apjomus EXW līmenī, tika konstatēts, ka cenas uz Savienības tirgu bija par aptuveni 20 % augstākas nekā tā paša ražojuma veida cenas uz trešām valstīm. Ņemot vērā ievērojami augstākās cenas Savienības tirgū, ir skaidrs, ka tas joprojām ir pievilcīgs tirgus Taizemes ražotājiem eksportētājiem. Šis konstatējums ir reprezentatīvs attiecībā uz visiem Taizemes eksportētājiem, jo, kā minēts 21. apsvērumā, ražotāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību.

                     (73)

                     Komisija arī norādīja, ka Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, tika piemēroti vidēji augstāki antidempinga maksājumi nekā uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā sadarbojās. Tāpēc ir lielāka iespējamība, ka šie uzņēmumi palielinātu eksportu uz Savienības tirgu, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos.

                     (74)

                     Būtiskais Taizemes eksporta apjoms un tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanas periodā (41 973 tonnas, 12,7 %) un turpinātais pārskatāmā ražojuma eksports no Taizemes uz Savienības tirgu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (13 643 tonnas, 3,9 %) ļauj Komisijai secināt, ka Savienības tirgus Taizemes pārskatāmā ražojuma ražotājiem ir pievilcīgs.

                     (75)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taizemes valdība apgalvoja, ka eksporta apjomi no Taizemes salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu samazinājās ievērojami (–67 %). Tā arī apgalvoja – ņemot vērā, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 1 %, bet Taizemes eksporta uz Savienību tirgus daļa saglabājās stabila 3,9 % apmērā, dempinga turpināšanās iespējamība nepastāv.

                     (76)

                     Tomēr Taizemes valdība neapstrīd ne to, ka pārliecinoši lielākā daļa pārskatāmā ražojuma uz Savienību tika pārdota par dempinga cenām, ne arī to, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, pārskatāmā ražojuma eksports turpinājās ievērojamos daudzumos. Tāpēc Komisija tomēr saglabā savu konstatējumu par dempinga turpināšanās iespējamību.

                     (77)

                     Turklāt Taizemes valdība apgalvoja, ka Taizemes ražošanas jaudas korekcija un līdz ar to 66.–70. apsvērumā minētā neizmantotās ražošanas jaudas korekcija nav pamatota, bet nepamatoja savu apgalvojumu. Taizemes ražotājs eksportētājs, kura ražošanas jauda tika koriģēta, korekciju neapstrīdēja. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

                     (78)

                     Taizemes valdība arī apgalvoja – tā kā Taizemes eksporta apjomi veidoja tikai 0,9 % no Taizemes ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kopējās neizmantotās jaudas, Savienības tirgus vairs nav pievilcīgs Taizemes ražotājiem eksportētājiem.

                     (79)

                     Tomēr Taizemes eksporta apjoms faktiski bija aptuveni 9 % (13) no Taizemes kopējās neizmantotās jaudas. Tas apstiprina, ka Taizemes ražotāji eksportētāji turpina eksportēt ievērojamus apjomus uz Savienību, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, un tiem ir ievērojama neizmantotā jauda, lai palielinātu pārskatāmā ražojuma eksportu, ja pasākumi beigtos.

                     (80)

                     Tādēļ, ja pašreizējie antidempinga pasākumi beigtos, imports no Taizemes Savienībā, visdrīzāk, ievērojami palielinātos un notiktu par dempinga cenām.

               4.3.   Secinājumi

                     (81)

                     Tādējādi, jo īpaši ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto dempinga starpību, Taizemē pieejamo ievērojamo neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija secināja, ka, visticamāk, dempings turpinātos, ja pasākumi tiktu atcelti, un Savienības tirgū ievērojamos daudzumos ienāktu eksports par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi beigtos.

               5.   KAITĒJUMS

         5.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                     (82)

                     Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja apmēram 20 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                     (83)

                     Pamatojoties uz informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare, tika noteikts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir aptuveni 376 000 tonnu. Kā norādīts 15. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā.

               5.2.   Patēriņš Savienībā

                     (84)

                     Komisija noteica patēriņu Savienībā, summējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu Savienībā no Comext datubāzes (Eurostat).

                     (85)

                     Visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā nedaudz palielinājās (par 2 %).

                        1. tabula

                        Patēriņš Savienībā (t)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Kopējais patēriņš

                                 343 325

                                 347 950

                                 354 821

                                 348 682

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    101

                                    103

                                    102

                                    Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               5.3.   Imports no attiecīgās valsts

         5.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

                     (86)

                     Komisija noteica importa no Taizemes apjomu Savienībā, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat), un importa tirgus daļu, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kas norādīts 1. tabulā.

                     (87)

                     Pārskatāmā ražojuma imports no Taizemes Savienībā palielinājās par 3 % – no 13 307 tonnām 2015. gadā līdz aptuveni 13 643 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – pēc 12 % samazinājuma 2016. gadā.

                        2. tabula

                        Importa apjoms Savienībā no Taizemes (t)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Importa apjoms no Taizemes

                                 13 307

                                 11 674

                                 12 341

                                 13 643

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    88

                                    93

                                    103

                                 Avots: Eurostat.

                     (88)

                     Atbilstošā Taizemes eksportētāju tirgus daļa Savienības tirgū mainījās līdzīgi importa apjomam un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 3,9 %.

                        3. tabula

                        Importa no Taizemes tirgus daļa (%)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Importa no Taizemes tirgus daļa

                                 3,9

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,9

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    87

                                    90

                                    100

                                    Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               5.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu starpība

                     (89)

                     Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz datiem no Comext datubāzes (Eurostat).

                     (90)

                     Pārskatāmā ražojuma importa no Taizemes vidējā cena attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %.

                        4. tabula

                        Importa no Taizemes vidējā cena (EUR/t)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Importa no Taizemes cena

                                 929

                                 913

                                 869

                                 786

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    98

                                    94

                                    85

                                 Avots: Eurostat.

                     (91)

                     Cenu starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

                                 a)

                                 katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko atlasītajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī), un

                                 b)

                                 atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas, ko atlasītie Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, noteica pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar parastajiem muitas nodokļiem un importēšanas izmaksām, ieskaitot izkraušanu un muitošanu.

                     (92)

                     Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tika konstatēts, ka attiecīgās valsts izcelsmes importa vidējās svērtās cenas Savienības tirgū bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas par – 0,7 % līdz 4,25 %. Pēc apjoma apmēram 79 % atlasīto Taizemes ražotāju eksportētāju izcelsmes importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

               5.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot Taizemi

                     (93)

                     Cukurkukurūzas imports no trešām valstīm, izņemot Taizemi, galvenokārt notika no Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”).

                     (94)

                     Citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā laika posmā samazinājās no 2,2 % līdz 1,2 %. Divu lielāko eksportētājvalstu, izņemot Taizemi, individuālā tirgus daļa saglabājās zem 1 %.

                        5. tabula

                        Importa tirgus daļa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 ASV

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,6 %

                                 Ķīna

                                 0,6 %

                                 0,4 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                 Citas valstis

                                 0,7 %

                                 0,5 %

                                 0,2 %

                                 0,2 %

                                 Kopā

                                 2,2 %

                                 1,7 %

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    79

                                    52

                                    55

                                    Avots: Eurostat.

               5.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         5.5.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (95)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (96)

                     Šim tirgum cita starpā ir raksturīgi divi pārdošanas kanāli, t. i., pārdošana ar ražotāja zīmolu un pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu. Pārdošana pirmajā kanālā salīdzinājumā ar otro kanālu parasti saistīta ar augstākām pārdošanas izmaksām, jo īpaši, lai segtu mārketinga un reklāmas izmaksas, un tas ir arī cēlonis augstākai pārdošanas cenai.

                     (97)

                     Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viss konkurējošais imports no atlasītajiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ietilpst otrajā kanālā, proti, mazumtirgotāja zīmola kanālā. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma analīzē attiecīgā gadījumā nošķirt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus ar ražotāja zīmolu no pārdošanas apjomiem ar mazumtirgotāja zīmolu, jo imports par dempinga cenām konkurē ar Savienības ražošanas nozares līdzīgajiem ražojumiem, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu. Šāda nošķiršana jo īpaši tika veikta, lai noteiktu pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, 9., 13. un 16. tabulā norādīts un analizēts arī kopapjoms (gan pārdošanai ar ražotāja zīmolu, gan ar mazumtirgotāja zīmolu). Pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi ar mazumtirgotāja zīmolu atbilda apmēram 67 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un apmēram 57 % no pārdošanas vērtības.

                     (98)

                     Ņemot vērā, ka Savienībā cukurkukurūza tiek pārstrādāta tikai vasaras mēnešos, vairāki kaitējuma rādītāji ir gandrīz identiski 2017. gadā un PIP (no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam). Tas jo īpaši attiecas uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu.

                     (99)

                     Kā minēts 14. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

                     (100)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajiem datiem un pārbaudītām atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (101)

                     Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem.

                     (102)

                     Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                     (103)

                     Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

                     (104)

                     Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               5.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

         5.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (105)

                     No apmēram 359 000 tonnām 2015. gadā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %.

                        6. tabula

                        Ražošana Savienībā

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Ražošanas apjoms (t)

                                 359 250

                                 343 539

                                 376 337

                                 376 437

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (106)

                     Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila.

                        7. tabula

                        Savienības ražošanas jauda

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Jauda (t)

                                 465 311

                                 465 370

                                 465 876

                                 465 876

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (107)

                     Jaudas izmantojumam bija tāda pati tendence kā ražošanai – tas attiecīgajā periodā palielinājās par 5 % (līdz 81 %).

                        8. tabula

                        Savienības jaudas izmantojums

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Jaudas izmantojums (%)

                                 77

                                 74

                                 81

                                 81

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

               5.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (108)

                     Savienības ražošanas nozares veiktās pārdošanas nesaistītiem pircējiem apjoms Savienības tirgū tai produkcijai, kas paredzēta mazumtirgotāja zīmolam, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 3 %.

                        9. tabula

                        Savienības pārdošanas apjoms

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Savienības pārdošanas apjoms (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t)

                                 214 495

                                 219 646

                                 225 522

                                 220 839

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                 Savienības pārdošanas apjoms (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t)

                                 322 501

                                 330 246

                                 338 455

                                 330 875

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (109)

                     Savienības ražošanas nozares produkcijas pārdošanas nesaistītiem pircējiem kopapjoms Savienības tirgū (gan ar ražotāja, gan ar mazumtirgotāja zīmolu) bija ar tādu pašu tendenci kā pārdošanai ar mazumtirgotāja zīmolu, t. i., attiecīgajā periodā tas palielinājās par 3 %.

                     (110)

                     Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2015. gadā bija 94 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā palielinājās par vienu procentpunktu līdz 95 %.

                        10. tabula

                        Savienības tirgus daļa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (%)

                                 94

                                 95

                                 95

                                 95

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    101

                                    101

                                    101

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

               5.5.2.3.   Izaugsme

                     (111)

                     Laikposmā no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā nedaudz palielinājās (par 2 %), bet Savienības ražošanas nozarei ar augstāku pārdošanas apjomu izdevās palielināt savu tirgus daļu par 1 %.

               5.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (112)

                     Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms no 2015. līdz 2017. gadam samazinājās par 11 %, bet tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 6 procentpunktiem. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % – no apmēram 2 200 līdz apmēram 2 100 pilnslodzes ekvivalentiem (PSE).

                        11. tabula

                        Nodarbinātība

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Nodarbinātība (PSE)

                                 2 203

                                 1 993

                                 1 964

                                 2 092

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    90

                                    89

                                    95

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (113)

                     Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā izlaidi (tonnās) uz PSE gadā, sākotnēji bija 163 tonnas uz PSE un vispirms no 2015. līdz 2017. gadam palielinājās par 17 %, bet tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 7 procentpunktiem. Kopumā ražīgums palielinājās par 10 % – līdz 180 tonnām uz PSE gadā. Tas atspoguļo sarežģītu iekārtu lielāku izmantošanu uz roku darba rēķina.

                        12. tabula

                        Ražīgums Savienībā

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Ražīgums (t/PSE)

                                 163

                                 172

                                 192

                                 180

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    106

                                    117

                                    110

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

               5.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (114)

                     Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga turpināšanās, kā arī tas, ka valsts mēroga dempinga starpība, kas norādīta 63. apsvērumā, ir virs de minimis līmeņa.

                     (115)

                     Tajā pašā laikā, lai gan pārskatāmā ražojuma importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija salīdzinoši neliels, tas tomēr bija ievērojams – 3,9 %.

                     (116)

                     Analizētie makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji liecina – lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma novēršanu, ražošanas nozare joprojām ir pakļauta pastāvīgam spiedienam, jo Taizemes ražotāju eksportētāju noteiktās cenas ir zemas.

                     (117)

                     Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, rentabilitāte ir zema. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas šajā tirgus segmentā samazinājās par 8 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 1 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atpelnīt izmaksas, un tas izraisīja ievērojamus zaudējumus. Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesā mazumtirgotāja zīmols ir nozīmīgs (apmēram 67 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma un apmēram 57 % no pārdošanas vērtības), tāpēc tas ietekmē kopējo rentabilitāti. Tādējādi nevar konstatēt faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga mazumtirgotāja zīmola segmentā, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta.

               5.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

         5.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

                     (118)

                     Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmola ražojumu vienības cenas nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 8 % līdz 1 114 EUR/t.

                     (119)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū gan ražotāja, gan mazumtirgotāja zīmola segmentā attiecīgajā periodā samazinājās par 4 % līdz 1 311 EUR/t.

                        13. tabula

                        Vienības cena Savienības tirgū

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Savienības vienības cena (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (EUR/t)

                                 1 204

                                 1 106

                                 1 095

                                 1 114

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    92

                                    91

                                    92

                                 Savienības vienības cena (ar ražotāja zīmolu un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (EUR/t)

                                 1 365

                                 1 291

                                 1 289

                                 1 311

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    95

                                    94

                                    96

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

               5.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (120)

                     No 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palielinājās par 8 %, ņemot vērā kopējo darbaspēka izmaksu pieaugumu par 2 % un par 5 % zemāku nodarbinātību (PSE) tajā pašā periodā.

                        14. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Darbaspēka izmaksas (EUR/PSE)

                                 30 529

                                 32 581

                                 35 537

                                 32 903

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    107

                                    116

                                    108

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.
                                 PSE ir pilnslodzes ekvivalents.

               5.5.3.3.   Krājumi

                     (121)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās samazinājās. Tie samazinājās par 6 % 2016. un 2017. gadā un par 59 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr jānorāda, ka lielais krājumu apjoms katra kalendārā gada beigās saistīts ar to, ka ražas novākšana un konservēšana parasti ik gadu notiek septembra beigās. Tāpēc krājumi tiek papildināti tikai vasaras ražas novākšanas laikā un tiek izmantoti visa gada laikā, tāpēc krājumu līmeņi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir jāvērtē atsevišķi.

                        15. tabula

                        Krājumi

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Krājumi perioda beigās (t)

                                 198 629

                                 186 248

                                 186 136

                                 80 885

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    94

                                    94

                                    41

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

               5.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (122)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 5,2 % peļņas 2015. gadā līdz 0,7 % zaudējumiem pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā.

                     (123)

                     Arī Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte samazinājās no 10 % 2015. gadā līdz 6,7 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. Tādējādi šis kritums ir mazāks nekā pārdošanai tikai ar mazumtirgotāja zīmolu. Rentabilitātes samazinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %, kaut arī šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt nepārstrādātas cukurkukurūzas un skārdeņu izmaksas) pieauga par 1 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi novirzīt pieaugušās ražošanas izmaksas uz pircējiem.

                     (124)

                     Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izteic kā peļņu (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no aptuveni 49 % 2015. gadā līdz 31,7 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 35 %.

                     (125)

                     Neto skaidras naudas plūsma no pamatdarbības 2015. gadā bija apmēram 17 miljoni EUR. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā palielinājās līdz aptuveni 24 miljoniem EUR (t. i., par 42 %). Neviens no atlasītajiem Savienības ražotājiem nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

                        16. tabula

                        Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Savienības rentabilitāte (ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)

                                 5,2

                                 –1,4

                                 –2,6

                                 –0,7

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    –27

                                    –50

                                    –13

                                 Savienības rentabilitāte (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)

                                 10,0

                                 6,1

                                 4,8

                                 6,7

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    61

                                    48

                                    67

                                 INI (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības)

                                 49,0

                                 27,3

                                 23,7

                                 31,7

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    56

                                    48

                                    65

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                        17. tabula

                        Naudas plūsma

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR)

                                 17 197 966

                                 32 293 239

                                 16 496 604

                                 24 404 977

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    188

                                    96

                                    142

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (126)

                     Savienības ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās – no aptuveni 4 miljoniem EUR 2015. gadā līdz aptuveni 8 miljoniem EUR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., tie palielinājās par 85 %. Ieguldījumi tika veikti, lai atjaunotu esošās iekārtas un palielinātu ražīgumu.

                        18. tabula

                        Ieguldījumi

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PIP

                                 Neto ieguldījumi (EUR)

                                 4 446 615

                                 5 622 002

                                 7 744 202

                                 8 232 340

                                    Indekss (2015. gads = 100)

                                    100

                                    126

                                    174

                                    185

                                    Avots: Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

               5.6.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

                     (127)

                     Vairāki rādītāji no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam mainījās negatīvi. Samazinājās ienākums no ieguldījumiem un pārdošanas rentabilitāte, kā arī nodarbinātība (par 5 %). Imports no Taizemes palielinājās, bet tā vidējā cena samazinājās. Ļoti laba raža 2014. gadā radīja lielus krājumu apjomus 2015. gadā. Tajā pašā laikā imports no Taizemes par zemām cenām vēl vairāk negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari. Reaģējot uz to, Savienības ražošanas nozare 2016. gadā samazināja cenas un ražošanu, kā arī likvidēja krājumus, un tas negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare varēja palielināt ražošanas apjomu tikai 2017. gadā, bet, ņemot vērā viena kalendārā gada starpību starp ražošanu un pārdošanu, rentabilitāte sasniedza zemāko līmeni.

                     (128)

                     Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas pārdošana mazumtirgotāja zīmola segmentā lielākajā daļā attiecīgā perioda bija ar zaudējumiem. Nozarē ir vajadzīga pārdošana ar mazumtirdzniecības zīmolu, jo tā veido vairāk nekā pusi no nozares pārdošanas apjoma. Ņemot vērā, cik nozīmīga kopējā pārdošanas vērtībā ir pārdošana ar mazumtirdzniecības zīmolu, kopējā rentabilitāte samazinājās no 10 % līdz 6,7 %.

                     (129)

                     Daži rādītāji attīstījās pozitīvi. Jaudas izmantojums palielinājās līdz 81 %. Ievērojami pieauga arī naudas plūsma un ieguldījumi. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, palielinājās par 3 %. Kopējais pārdošanas apjoms abiem segmentiem kopā palielinājās par tādu pašu procentuālo apjomu. Tomēr jānorāda, ka imports no Taizemes neļāva Savienības ražošanas nozarei novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem, tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja sasniegt apmierinošu rentabilitātes līmeni, lai saglabātu būtisku tirgus daļu tirgū, kurā konkurē tikai Savienības ražošanas nozare un imports no Taizemes, jo imports no citām trešām valstīm ir izkliedēts un nenozīmīgs.

                     (130)

                     Savienības ražošanas nozarē, skatot abus segmentus (mazumtirgotāja zīmolu un ražotāja zīmolu), vērojama atšķirīga situācija. No vienas puses, ražotāja zīmola segmentā Savienības ražošanas nozare nesaskaras ar spēcīgu tiešo konkurenci. Zīmolu īpašnieki ir spēcīgi, un tirgus ir konsolidēts. No otras puses, mazumtirgotāji ir cenu noteicēji mazumtirgotāja zīmola segmentā. Konkurencē ar importu no Taizemes cenas pastāvīgi tiek pakļautas spiedienam. Tādējādi Savienības ražotājiem ir grūtāk nodot ražošanas izmaksu (galvenokārt par cukurkukurūzu un skārdenēm) pieaugumu mazumtirgotājiem, ņemot vērā cenu spiedienu, ko rada imports no Taizemes.

                     (131)

                     Savienības ražošanas nozare, šķiet, ir spējusi palielināt savu tirgus daļu, dodot priekšroku apjomam, nevis cenām. Tomēr nevar ignorēt to, ka lielākajā daļā attiecīgā perioda lielākā daļa Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesa (ar mazumtirgotāja zīmolu) ir bijusi ar zaudējumiem.

                     (132)

                     Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taizemes valdība un divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka iespējamus draudus rada pieaugošais cukurkukurūzas importa apjoms no Ķīnas par zemākām importa cenām, nevis imports no Taizemes.

                     (133)

                     Lai gan Ķīnas izcelsmes importam ir zemāka vidējā cena, importa apjomi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija neievērojami (0,4 % tirgus daļa), tāpēc kaitējuma novērtējumā šis imports netika ņemts vērā. Šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (134)

                     Taizemes valdība un abi ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares sliktie darbības rādītāji ir saistīti ar laika apstākļiem Eiropā 2018. gadā. Abi ražotāji eksportētāji atsaucās uz rakstu presē (14) par 2018. gada kukurūzas ražas novākšanu. Komisija vispirms norāda, ka 2018. gada cukurkukurūzas raža neietekmē Savienības ražošanas nozares rezultātus attiecīgajā periodā (līdz 2018. gada jūnijam), jo pārdošana līdz 2018. gada jūnijam ir saistīta ar iepriekšējā gada ražu. Otrkārt, šis raksts nav vērā ņemams, jo kukurūza atšķiras no cukurkukurūzas – tas ir cits augs, kuru neizmanto pārskatāmā ražojuma ražošanai.

                     (135)

                     Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka kaitējuma novērtējumā būtu jānošķir lielas skārdenes, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu, kur Taizemes ražotāju eksportētāju tirgus daļa bija no 20 % līdz 30 % un Savienības ražošanas nozarei bija zema rentabilitāte un tā cieta būtisku kaitējumu.

                     (136)

                     Kā minēts 96. apsvērumā, cukurkukurūzas tirgū ir divi tirdzniecības kanāli – mazumtirgotāja zīmols un ražotāja zīmols. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts maksājums, kaitējuma novērtējums tika balstīts uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem kopumā (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols), kā arī uz vairākiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāte, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas), kas attiecās uz mazumtirgotāja zīmolu. Nav apstākļu izmaiņu, kas pamatotu atšķirīgas metodikas izmantošanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (137)

                     Kaitējuma izpausmes Savienības ražošanas nozarē ir dažādas. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo ir novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Taizemes. Tomēr kopumā, jo īpaši ņemot vērā zemo rentabilitāti, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.

                     (138)

                     Tādējādi Komisija secināja – lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts zināms kaitējums, tas nav uzskatāms par būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

               6.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (139)

                     Komisija 138. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi beigtos, varētu atkārtoties kaitējums, ko nodara imports par dempinga cenām no Taizemes. Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. Tomēr, kā liecina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.

                     (140)

                     Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajā valstī, Savienības tirgus pievilcīgumu un importa no attiecīgās valsts ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē gadījumā, ja pasākumi beigtos.

               6.1.   Neizmantotā ražošanas/pārstrādes jauda

                     (141)

                     Kā minēts iepriekš 68.–70. apsvērumā, Taizemes eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, lai strauji varētu palielināt eksportu. Turklāt tiek lēsts, ka Taizemes neizmantotā pārstrādes jauda ir aptuveni 150 000 tonnu – tas ir aptuveni 10 reizes vairāk nekā Taizemes eksporta apjoms uz Savienību.

               6.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (142)

                     Tā kā Savienības tirgū, kā aprakstīts 72. apsvērumā, ir izdevīgākas cenas nekā trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumi beigtos, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu.

                     (143)

                     Tādējādi, ja pasākumu nebūtu, Taizemes ražotāji, visticamāk, intensīvi palielinātu klātbūtni Savienības tirgū gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā un par dempinga cenām, kas izdarītu aizvien lielāku spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

               6.3.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

                     (144)

                     Lielos daudzumos ieplūstot importam no Taizemes par cenām, kas būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Savienības ražošanas nozare būtu spiesta samazināt ražošanu vai savas cenas. Pat neliela starpība ar Savienības ražošanas nozares cenām būtiski ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kā norādīts 122. un 123. apsvērumā, analizējot mazumtirgotāja zīmola stāvokli.

                     (145)

                     Tā kā Savienības ražošanas nozare ir neaizsargāta, ražošanas apjomu un pārdošanas cenu samazināšanās ļoti strauji pasliktinātu tās rentabilitāti un citus darbības rādītājus.

               6.4.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

                     (146)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka tad, ja pašreizējie pasākumi beigtos, būtisks kaitējums varētu atkārtoties.

                     (147)

                     Divi ražotāji eksportētāji norādīja, ka nepastāv būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība, jo Komisija nav tam sniegusi pietiekamus faktiskus pierādījumus galvenokārt tāpēc, ka Savienības tirgus nav galvenais un vēlamais pārskatāmā ražojuma tirgus un pašreizējie ekonomiskie rādītāji liecina par pozitīvu attīstību. Šo jautājumu izvirzīja arī Taizemes valdība.

                     (148)

                     Pierādījumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību ir detalizēti izklāstīti 139.–145. apsvērumā, kur Komisija veica perspektīvu novērtējumu, lai izvērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Šāda analīze nav balstīta tikai uz pašreizējo situāciju attiecībā uz pārskatāmā ražojuma galveno un vēlamo tirgu un Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem, bet tiek apskatīta iespējamā situācija Savienības tirgū antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

               7.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (149)

                     Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (150)

                     Kā minēts iepriekš 139. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. Lai palielinātu savas pārdošanas cenas (jo īpaši ar mazumtirgotāja zīmolu), tādējādi kompensējot ražošanas izmaksu palielinājumu, tā varētu izmantot spiediena atslābumu, ko nodrošinātu pasākumu turpināšana. Tas ļautu Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli.

               7.2.   Mazumtirgotāju un patērētāju intereses

                     (151)

                     Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika secināts, ka mazumtirgotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti, pat ja pasākumi tiktu pagarināti.

                     (152)

                     Pašreizējā izmeklēšanā Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka kopš iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas tas būtu mainījies. Neviens mazumtirgotājs izmeklēšanā nesadarbojās un nenorādīja, ka šāds secinājums vairs nav spēkā. Tādēļ Komisija secināja, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav bijis būtiskas negatīvas ietekmes uz mazumtirgotāju finansiālo stāvokli un ka pasākumu turpināšana tos nepamatoti neietekmēs.

                     (153)

                     Ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, mājsaimniecības vidējie izdevumi par cukurkukurūzu ir ļoti mazi. Ņemot vērā pašreizējo pasākumu mēreno apmēru, pasākumu turpināšanas ietekme varētu maz ietekmēt patērētājus.

                     (154)

                     Tādēļ tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi visticamāk būtiski neietekmēs mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli Savienībā.

               7.3.   Piegādes deficīta risks/konkurence Savienības tirgū

                     (155)

                     Patēriņš Savienībā saglabājās stabils aptuveni 365 000 tonnu apmērā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza Savienības pieprasījumu, pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā sasniedzot apmēram 466 000 tonnu. Šķiet, ka Savienības ražošanas nozarei ir neizmantota jauda, lai palielinātu ražošanu pieprasījuma pieauguma gadījumā. Imports no citām trešām valstīm, jo īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas, arī var apmierināt daļu no pieprasījuma. Antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu no Taizemes Savienībā. Ņemot vērā antidempinga maksājuma mazo apjomu, gaidāms, ka importam no Taizemes joprojām būs zināma Savienības tirgus daļa.

                     (156)

                     Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu Savienības tirgū vai ierobežot konkurenci Savienības tirgū.

               7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (157)

                     Tādējādi Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz pārskatāmā ražojuma importu.

               8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (158)

                     Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem.

                     (159)

                     Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Tām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

                     (160)

                     Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (15) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

                     (161)

                     Ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja nav sniegusi atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par importētiem Taizemes Karalistes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, sagatavotiem vai konservētiem etiķī vai etiķskābē, nesaldētiem, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30 (Taric kods 2001903010), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, kuri sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldētiem, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2005 80 00 (Taric kods 2005800010).

               2.   Galīgās antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

                           Uzņēmums

                           Antidempinga maksājums (%)

                              Taric papildu kods

                              Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Taizeme

                           3,1

                           A789

                              Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme

                           14,3

                           A890

                              Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme

                           12,8

                           A790

                              River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Taizeme

                           12,8

                           A791

                              Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Taizeme

                           11,1

                           A792

                           Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā

                           12,9

                           A793

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           14,3

                           A999

               3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            2. pants
            Regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, lai iekļautu jaunu ražotāju eksportētāju un piešķirtu šim ražotājam vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti sākotnējās izmeklēšanas izlasē, ja jaunais ražotājs eksportētājs Taizemē sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

                        a)

                        tas no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību;

                        b)

                        tas nav saistīts ne ar vienu Taizemes eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un

                        c)

                        tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību pārskatāmo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības to eksportēt uz Savienību ievērojamā daudzumā.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 28. novembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Padomes 2007. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.).

            (3)  Padomes 2008. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 954/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp.).

            (4)  Komisijas 2007. gada 18. jūnija Lēmums 2007/424/EK, ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu (OV L 159, 20.6.2007., 42. lpp.).

            (5)  Padomes 2009. gada 15. septembra Regula (EK) Nr. 847/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 246, 18.9.2009., 1. lpp.).

            (6)  Padomes 2013. gada 2. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 244, 13.9.2013., 1. lpp.).

            (7)  Padomes 2014. gada 24. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2014, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 91, 27.3.2014., 1. lpp.).

            (8)  Paziņojums pēc attiecīgi 2017. gada 14. decembra un 2019. gada 28. marta spriedumiem lietās T-460/14 un C-144/18 P attiecībā uz Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 307/2014, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV C 291/3, 29.8.2019., 3. lpp.).

            (9)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 440, 21.12.2017., 21. lpp.).

            (10)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami konkrētu Taizemes Karalistes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV C 322, 12.9.2018., 4. lpp.).

            (11)  IEG Vu24.10.2018. raksts AETMD29.3.2019. iesniegtās informācijas 8. pielikumā.

            (12)  AETMD29.3.2019. iesniegtā informācija.

            (13)  13 643 tonnu pārskatāmā ražojuma eksports (sk. 2. tabulu) salīdzinājumā ar kopējo neizmantoto jaudu 150 000 tonnas.

            (14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1

            (15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

            PIELIKUMS

               To ražotāju eksportētāju saraksts, kuri sadarbojās un ir minēti 1. panta 2. punktā un uz kuriem attiecas Taric papildu kods A793

                        Nosaukums

                        Adrese

                        Agro-On (Thailand) Co., Ltd

                           50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi, 11120, Taizeme

                           B.N.H.
                           Canning Co., Ltd

                           425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600, Taizeme

                        Boonsith Enterprise Co., Ltd

                           7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Taizeme

                        Erawan Food Public Company Limited

                           Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Taizeme

                        Great Oriental Food Products Co., Ltd

                           888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Taizeme

                        Lampang Food Products Co., Ltd

                           22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Taizeme

                           O.V.
                           International Import-Export Co., Ltd

                           121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok, 10500, Taizeme

                           Pan Inter Foods Co., Ltd

                           400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Taizeme

                        Siam Food Products Public Co., Ltd

                           3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Taizeme

                        Viriyah Food Processing Co., Ltd

                           100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Taizeme

                        Vita Food Factory (1989) Ltd

                           89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme