title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 499/2011 ( 2011. gada 18. maijs ), ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 945/2010, ar ko pieņem plānu par tādu resursu sadalījumu dalībvalstīm, kas jāiekļauj 2011. budžeta gadā pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām ES, un atkāpjas no dažiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 807/2010

text:
               21.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 499/2011
   (2011. gada 18. maijs),
   ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 945/2010, ar ko pieņem plānu par tādu resursu sadalījumu dalībvalstīm, kas jāiekļauj 2011. budžeta gadā pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām ES, un atkāpjas no dažiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 807/2010
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta f) un g) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka eiro agromonetāro režīmu (2), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vairākas dalībvalstis ir informējušas Komisiju saskaņā ar 3. panta 5. punktu Komisijas 2010. gada 14. septembra Regulā (ES) Nr. 807/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Savienībā (3), par to, ka tās nespēs izmantot noteiktus produktu daudzumus, kas tām piešķirti saskaņā ar 2011. gada plānu, kas pieņemts ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 945/2010 (4).

               (2)

               Saskaņā ar 3. panta 5. punktu Regulā (ES) Nr. 807/2010 Komisija var piešķirt pieejamos līdzekļus citām dalībvalstīm, atkarībā no to lūgumiem un tā, vai tās efektīvi izlietojušas to rīcībā nodotos produktus, kā arī ņemot vērā iepriekšējo finanšu gadu piešķīrumus.

               (3)

               Šī 2011. gada plāna pārskatīšana notiek laikā, kad valstu administratīvajiem pasākumiem plāna īstenošanai būtu jātuvojas noslēgumam, tāpēc ir lietderīgi neņemt vērā pārdalītos daudzumus, lai aprēķinātu, vai dalībvalstis ir ievērojušas pienākumu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 945/2010 5. panta pirmajā daļā un Regulas (ES) Nr. 807/2010 3. panta 2. punkta otrajā daļā par 70 % labības izņemšanu līdz tajā norādītajiem termiņiem.

               (4)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 945/2010.

               (5)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā nav sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (ES) Nr. 945/2010 groza šādi:

               a)

               Regulas 5. pantā pievieno šādu daļu:
               “Attiecībā uz 2011. gada sadales plānu šā panta pirmo punktu un Regulas (ES) Nr. 807/2010 3. panta 2. punkta otrās daļas pirmo teikumu nepiemēro šādiem Somijā uzglabātu graudaugu daudzumiem:

                           —

                           Itālijai piešķirtām 12 856 tonnām; un

                           —

                           Slovēnijai piešķirtām 306 tonnām.”

               b)

               I un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 18. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

      (3)  OV L 242, 15.9.2010., 9. lpp.

      (4)  OV L 278, 22.10.2010., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (ES) Nr. 945/2010 I un III pielikumu groza šādi:

                  (1)

                  Regulas I pielikumu aizstāj ar šādu:

                     “I PIELIKUMS

                        IKGADĒJAIS SADALES PLĀNS 2011. GADAM

                                 a)

                                 Finanšu līdzekļi, kas pieejami 2011. gada plāna izpildei katrā dalībvalstī:

                                             (EUR)

                                             Dalībvalsts

                                             Sadalījums

                                             Belgique/België

                                             10 935 075

                                             България

                                             11 042 840

                                             Česká republika

                                             45 959

                                             Eesti

                                             755 405

                                             Éire/Ireland

                                             1 196 457

                                             Elláda

                                             20 045 000

                                             España

                                             74 731 353

                                             France

                                             72 741 972

                                             Italia

                                             102 023 445

                                             Latvija

                                             6 723 467

                                             Lietuva

                                             7 781 341

                                             Luxembourg

                                             107 483

                                             Magyarország

                                             14 146 729

                                             Malta

                                             640 243

                                             Polska

                                             75 422 222

                                             Portugal

                                             20 513 026

                                             România

                                             49 578 143

                                             Slovenija

                                             2 441 755

                                             Slovakia

                                             4 809 692

                                             Suomi/Finland

                                             4 318 393

                                             Kopā

                                             480 000 000

                                 b)

                                 Katra veida produktu daudzums, kas jāizņem no ES intervences krājumiem sadalei katrā dalībvalstī, ievērojot šā pielikuma a) punktā noteiktās maksimālās summas:

                                             (tonnās)

                                             Dalībvalsts

                                             Labība

                                             Sviests

                                             Sausais vājpiens

                                             Cukurs

                                             Belgique/België

                                             74 030

                                             —

                                             1 687

                                             България

                                             103 318

                                             —

                                             —

                                             Česká Republika

                                             401

                                             —

                                             —

                                             9

                                             Eesti

                                             7 068

                                             —

                                             —

                                             —

                                             Eire/Ireland

                                             250

                                             109

                                             —

                                             Elláda

                                             88 836

                                             976

                                             —

                                             España

                                             305 207

                                             —

                                             23 507

                                             France

                                             491 108

                                             —

                                             11 305

                                             Italia

                                             480 539

                                             —

                                             28 281

                                             Latvija

                                             50 663

                                             —

                                             730

                                             Lietuva

                                             61 000

                                             —

                                             704

                                             Luxembourg (1)

                                             —

                                             —

                                             —

                                             Magyarország

                                             132 358

                                             —

                                             —

                                             Malta

                                             5 990

                                             —

                                             —

                                             Polska

                                             441 800

                                             —

                                             15 743

                                             Portugal

                                             61 906

                                             458

                                             5 000

                                             România

                                             370 000

                                             —

                                             5 600

                                             Slovenija

                                             14 465

                                             —

                                             500

                                             Slovakia

                                             45 000

                                             —

                                             —

                                             Suomi/Finland

                                             25 338

                                             —

                                             899

                                             Kopā

                                             2 759 277

                                             1 543

                                             93 956

                                             9

                  (2)

                  III pielikumu groza šādi:

                              a)

                              pielikuma a) punktu aizstāj ar šādu:

                                          “a)

                                          Saskaņā ar 2011. budžeta gadam izstrādāto plānu atļautā labības pārvešana no vienas ES valsts citā:

                                                      Daudzums
                                                      (tonnas)

                                                      Īpašnieks

                                                      Saņēmējs

                                                      1.

                                                      39 080

                                                      BLE, Deutschland

                                                      BIRB, Belgique

                                                      2.

                                                      57 631

                                                      Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovenská Republika

                                                      Държавен фонд “Земеделие” — Разплащателна агенция, България

                                                      3.

                                                      250

                                                      FranceAgriMer, France

                                                      OFI, Ireland

                                                      4.

                                                      88 836

                                                      Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

                                                      OPEKEPE, Elláda

                                                      5.

                                                      305 207

                                                      FranceAgriMer, France

                                                      FEGA, España

                                                      6.

                                                      467 683

                                                      BLE, Deutschland

                                                      AGEA, Italia

                                                      7.

                                                      27 670

                                                      PRIA, Eesti

                                                      Rural Support Service, Latvia

                                                      8.

                                                      5 990

                                                      AMA, Austria

                                                      Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta

                                                      9.

                                                      75 912

                                                      BLE, Deutschland

                                                      ARR, Polska

                                                      10.

                                                      61 906

                                                      FranceAgriMer, France

                                                      IFAP I.P., Portugal

                                                      11.

                                                      146 070

                                                      SZIF, Česká republika

                                                      Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România

                                                      12.

                                                      162 497

                                                      Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Magyarország

                                                      Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, România

                                                      13.

                                                      14 159

                                                      AMA, Austria

                                                      Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija

                                                      14.

                                                      12 856

                                                      Agency for Rural Affairs, Suomi/Finland

                                                      AGEA, Italia

                                                      15.

                                                      306

                                                      Agency for Rural Affairs, Suomi/Finland

                                                      Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija”

                              b)

                              pielikuma (b) punkta 4. rindu aizstāj ar šādu:

                                          “4.

                                          13 147

                                          BLE, Deutschland

                                          ARR, Polska”

         (1)  Luksemburga: piešķīrums piena produktu iegādei ES tirgū: EUR 101 880, ko ieskaita Luksemburgas sausā piešķīrumā.”


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2014 ( 2014. gada 8. septembris ), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               12.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 271/8

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 961/2014
   (2014. gada 8. septembris),
   ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 269/2014 (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 269/2014.

               (2)

               Ievērojot situācijas nopietnību, Padome uzskata, ka Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā iekļautajam to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstam, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, būtu jāpievieno papildu personas un vienības.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā uzskaitītās personas un vienības pievieno sarakstam, kas izklāstīts Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 8. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

      PIELIKUMS
      1. pantā minētais personu un vienību saraksts

                  Vārds, uzvārds

                  Identificējoši dati

                  Pamatojums

                  Datums iekļaušanai sarakstā

                  1.

                  Alexander ZAKHARCHENKO
                  Александр Владимирович Захарченко

                  Dzimis 1976. gadā Donetsk

                  No 7. augusta viņš ir aizstājis Alexander Borodai kā tā sauktās (t.s.) “Doņeckas Tautas Republikas” t.s. “premjerministrs”. Uzņemoties minētās funkcijas un rīkojoties to ietvaros, Zakharchenko ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                  12.9.2014.

                  2.

                     Vladimir KONONOV/pazīstams arī kā“Tsar”

                  Dzimis 14.10.1974. Gorsky

                  No 14. augusta viņš ir aizstājis Igor Strelkov/Girkin kā t.s. “Doņeckas Tautas Republikas” t.s. “aizsardzības ministrs”. Saskaņā ar informāciju viņš kopš aprīļa ir bijis separātisku kaujinieku grupas komandieris Doņeckā un solījies “atrisināt stratēģisko uzdevumu – atvairīt Ukrainas militāro agresiju”. Tādējādi Konokov ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību..

                  12.9.2014.

                  3.

                  Miroslav Vladimirovich RUDENKO
                  Мирослав Владимирович Руденко

                  21.1.1983. Debalcevo

                  Donbasa Tautas milicijas komandieris. Cita starpā paziņojis, ka viņi turpinās savu cīņu pārējā valstī. Tādējādi Rudenko ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                  12.9.2014.

                  4.

                  Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV
                  Геннадий Николаевич Цыпкалов.

                  Dzimis 6.21.1973.

                  Aizstājis Marat Bashirov kā t.s. “Luhanskas Tautas Republikas” t.s. “premjerministrs”. Iepriekš darbojies kaujinieku Dienvidaustrumu armijā. Tādējādi Tsyplakov ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                  12.9.2014.

                  5.

                  Andrey Yurevich PINCHUK
                  Андрей Юрьевич ПИНЧУК

                  T.s. “Doņeckas Tautas Republikas”“valsts drošības ministrs”. Saistīts ar Vladimir Antyufeyev, kurš ir atbildīgs par separātistu “valdības” pasākumiem, ko veikusi t.s. “Doņeckas Tautas Republikas valdība”. Tādējādi viņš ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                  12.9.2014.

                  6.

                  Oleg BEREZA
                  Олег БЕРЕЗА

                  T.s. “Doņeckas Tautas Republikas”“iekšlietu ministrs”. Saistīts ar Vladimir Antyufeyev, kurš ir atbildīgs par separātistu “valdības” pasākumiem, ko veikusi t.s. “Doņeckas Tautas Republikas valdība”. Tādējādi viņš ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                  12.9.2014.

                  7.

                  Andrei Nikolaevich RODKIN
                  Андрей Николаевич Родкин

                  T.s. “Doņeckas Tautas Republikas” pārstāvis Maskavā. Savos paziņojumos cita starpā runājis par kaujinieku gatavību vest partizānu karu un par Ukrainas armijas ieroču sistēmu sagrābšanu. Tādējādi viņš ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                  12.9.2014.

                  8.

                  Aleksandr KARAMAN
                  Александр Караман

                  T.s. “Doņeckas Tautas Republikas”“premjerministra vietnieks sociālajos jautājumos”. Saistīts ar Vladimir Antyufeyev, kurš ir atbildīgs par separātistu “valdības” pasākumiem, ko veikusi t.s. “Doņeckas Tautas Republikas valdība”. Tādējādi viņš ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību. Krievijas premjerministra vietnieka Dmitry Rogozin protežē.

                  12.9.2014.

                  9.

                  Georgiy L'vovich MURADOV
                  Георгий Львович Мурадов

                  Dzimis 19.11.1954.

                  T.s. Krimas “premjerministra vietnieks” un Krimas pilnvarotais pārstāvis prezidenta Putina administrācijā. Muradov ir bijusi nozīmīga loma Krievijas institucionālās kontroles nostiprināšanā Krimā kopš nelikumīgās aneksijas. Tādējādi viņš ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                  12.9.2014.

                  10.

                  Mikhail Sergeyevich SHEREMET
                  Михаил Сергеевич Шеремет

                  Dzimis 23.5.1971. Dzhankoy

                  T.s. Krimas “premjerministra pirmais vietnieks”. Sheremet bija nozīmīga loma 16. martā Krimā rīkotā referenduma par pievienošanos Krievijai rīkošanā un īstenošanā. Referenduma laikā saskaņā ar informāciju Sheremet Krimā komandēja promaskaviskos “pašaizsardzības spēkus”. Tādējādi viņš ir atbalstījis darbības un politiku, kas grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                  12.9.2014.

                  11.

                  Yuri Leonidovich VOROBIOV
                  Юрий Леонидович Воробьев

                  Dzimis 2.2.1948. Krasnoyarsk

                  Krievijas Federācijas Padomes spīkera vietnieks. 2014. gada 1. martāVorobiov Federācijas padomē publiski atbalstīja Krievijas spēku izvietošanu Ukrainā. Sekojošajā balsojumā viņš atbalstīja attiecīgo dekrētu.

                  12.9.2014.

                  12.

                  Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY
                  Владимир Вольфович Жириновски

                  Dzimis 10.6.1964. Eidelshtein, Kazahstāna

                  Valsts Domes Padomes loceklis; Krievijas Liberāldemokrātiskās partijas vadītājs. Aktīvi atbalstīja Krievijas bruņoto spēku izmantošanu Ukrainā un Krimas aneksiju. Aktīvi aicinājis sadalīt Ukrainu. Viņa vadītās Krievijas Liberāldemokrātiskās partijas vārdā parakstījis nolīgumu ar t.s. “Doņeckas Tautas Republiku”.

                  12.9.2014.

                  13.

                  Vladimir Abdualiyevich VASILYEV

                  Dzimis 11.8.1949. Klin

                  Valsts Domes spīkera vietnieks. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  14.

                  Viktor Petrovich VODOLATSKY
                  Виктор Петрович Водолацкий

                  Dzimis 19.8.1957. Azov apgabalā.

                  Krievijas un ārzemju kazaku spēku apvienības priekšsēdētājs (“atamans”) un valsts Domes deputāts. Atbalstīja Krimas aneksiju un atzina, ka Krievijas kazaki bija aktīvi iesaistīti Ukrainas konfliktā Maskavas atbalstīto separātistu pusē. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  15.

                  Leonid Ivanovich KALASHNIKOV
                  Леонид Иванович Калашников

                  Dzimis 6.8.1960. Stepnoy Dvorets

                  Valsts Domes Ārlietu komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  16.

                  Vladimir Stepanovich NIKITIN

                  Dzimis 5.4.1948. Opochka

                  Valsts Domes NVS lietu, Eirāzijas integrācijas un sakaru ar tautiešiem komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  17.

                  Oleg Vladimirovich LEBEDEV
                  Олег Владимирович Лебедев

                  Dzimis 21.3.1964. Orel/Rudny

                  Valsts Domes NVS lietu, Eirāzijas integrācijas un sakaru ar tautiešiem komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  18.

                  Ivan Ivanovich MELNIKOV
                  Иван Иванович Мельников

                  Dzimis 7.8.1950. Bogoroditsk

                  Valsts Domes spīkera pirmais vietnieks. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  19.

                  Igor Vladimirovich LEBEDEV
                  Игорь Владимирович Лебедев

                  Dzimis 27.9.1972. Moscow

                  Valsts Domes spīkera vietnieks. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  20.

                  Nikolai Vladimirovich LEVICHEV
                  Николай Владимирович Левичев

                  Dzimis 28.5.1953. Pushkin

                  Valsts Domes spīkera vietnieks. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  21.

                  Svetlana Sergeevna ZHUROVA
                  Светлана Сергеевна Журова

                  Dzimusi 7.1.1972. Pavlov-on-the-Neva

                  Valsts Domes Ārlietu komitejas priekšsēdētāja pirmā vietniece. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.

                  22.

                  Aleksey Vasilevich NAUMETS
                  Алексей Васильевич Hаумец

                  Dzimis 11.2.1968

                  Krievijas armijas ģenerālmajors. Komandieris 76. gaisa divīzijai, kas ir bijusi iesaistīta Krievijas militārajā klātbūtnē Ukrainas teritorijā, jo īpaši Krimas nelikumīgās aneksijas laikā.

                  12.9.2014.

                  23.

                  Sergey Viktorovich CHEMEZOV

                  Dzimis 20.8.1952. Cheremkhovo

                  Zināms, ka Sergei Chemezov ir viena no prezidentam Putinam cieši pietuvinātām personām; abi bija VDK virsnieki Drēzdenē; “Vienotās Krievijas” Augstākās padomes loceklis. Gūst labumu no saiknēm ar Krievijas prezidentu, jo tiek iecelts augstos amatos valsts kontrolētos uzņēmumos. Ir priekšsēdētājs Rostec konglomerātam, kas ir vadošā Krievijas valsts kontrolētā aizsardzības un rūpniecības korporācija. Saskaņā ar Krievijas valdības lēmumu Rostec meitasuzņēmums Technopromexport plāno Krimā būvēt spēkstacijas, tādējādi atbalstot tās integrāciju Krievijas Federācijā.
                  Turklāt Rostec meitasuzņēmums Rosoboronexport ir atbalstījis Krimas aizsardzības kompāniju integrāciju Krievijas aizsardzības rūpniecības nozarē, tādējādi sekmējot Krimas nelikumīgo aneksiju Krievijas Federācijā.

                  12.9.2014.

                  24.

                  Alexander Mikhailovich BABAKOV
                  Aлександр Михайлович Бабаков

                  Dzimis 8.2.1963. Chisinau

                  Valsts Domes deputāts, Valsts Domes Krievijas Federācijas Militāri rūpnieciskā kompleksa attīstības tiesību aktu komisijas priekšsēdētājs; partijas “Vienotā Krievija” prominents biedrs un uzņēmējs, kas veicis lielas investīcijas Ukrainā un Krimā.
                  2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par Krimas Republikas uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – Krimas Republikas un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.

                  12.9.2014.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 117/2014 ( 2014. gada 6. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               7.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 38/28

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 117/2014
   (2014. gada 6. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 6. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  85,7

                  MA

                  48,7

                  TN

                  89,6

                  TR

                  85,7

                  ZZ

                  77,4

                  0707 00 05

                  TR

                  151,0

                  ZZ

                  151,0

                  0709 91 00

                  EG

                  91,5

                  ZZ

                  91,5

                  0709 93 10

                  MA

                  48,3

                  TR

                  101,7

                  ZZ

                  75,0

                  0805 10 20

                  EG

                  47,6

                  MA

                  54,9

                  TN

                  65,7

                  TR

                  71,6

                  ZZ

                  60,0

                  0805 20 10

                  IL

                  123,4

                  MA

                  73,9

                  ZZ

                  98,7

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  60,3

                  EG

                  21,7

                  IL

                  134,7

                  JM

                  113,2

                  KR

                  144,2

                  MA

                  146,4

                  PK

                  55,3

                  TR

                  98,6

                  ZZ

                  96,8

                  0805 50 10

                  TR

                  66,6

                  ZZ

                  66,6

                  0808 10 80

                  CN

                  127,8

                  MK

                  35,4

                  US

                  161,6

                  ZZ

                  108,3

                  0808 30 90

                  CL

                  123,5

                  CN

                  46,0

                  TR

                  131,9

                  US

                  135,9

                  ZA

                  93,1

                  ZZ

                  106,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 353/2012 ( 2012. gada 23. aprīlis ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               24.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/33

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 353/2012
   (2012. gada 23. aprīlis),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 345/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 23. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 108, 20.4.2012., 32. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 24. aprīļa piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 12 10 (1)

                  39,53

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  39,53

                  2,75

                  1701 13 10 (1)

                  39,53

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  39,53

                  3,05

                  1701 14 10 (1)

                  39,53

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  39,53

                  3,05

                  1701 91 00 (2)

                  43,62

                  4,38

                  1701 99 10 (2)

                  43,62

                  1,25

                  1701 99 90 (2)

                  43,62

                  1,25

                  1702 90 95 (3)

                  0,44

                  0,25

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.