title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 609/2011 ( 2011. gada 22. jūnijs ), ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi dažām tarifu kvotām

text:
               23.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 163/22

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 609/2011
   (2011. gada 22. jūnijs),
   ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi dažām tarifu kvotām
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifu kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (2), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 importa licenču pieteikumu pieņemšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4318 tika apturēta no 2011. gada 20. janvāra ar Komisijas 2011. gada 19. janvāra Regulu (ES) Nr. 42/2011, ar ko pārtrauc importa licenču pieteikumu iesniegšanu cukura nozares produktiem atbilstīgi dažām tarifa kvotām (3).

               (2)

               Atbilstīgi paziņojumiem par neizmantotu un/vai daļēji izmantotu licenču daudzumu ir pieejamas licences ar šo kārtas numuru. Tādēļ pieteikumu pieņemšanas apturēšana ir jāatsauc,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulā (ES) Nr. 42/2011 paredzētā importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšana, kas ir spēkā no 2011. gada 20. janvāra, attiecībā uz kārtas numuru 09.4318 tiek atsaukta.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 22. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

      (3)  OV L 15, 20.1.2011., 10. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 243/2013 ( 2013. gada 18. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               19.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 75/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 243/2013
   (2013. gada 18. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 18. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  107,2

                  MA

                  74,8

                  TN

                  97,5

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  101,3

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  MA

                  152,2

                  TR

                  166,6

                  ZZ

                  171,0

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  44,4

                  TR

                  107,2

                  ZZ

                  75,8

                  0805 10 20

                  EG

                  54,1

                  IL

                  72,5

                  MA

                  60,4

                  TN

                  58,8

                  TR

                  64,7

                  ZZ

                  62,1

                  0805 50 10

                  TR

                  80,8

                  ZZ

                  80,8

                  0808 10 80

                  AR

                  115,0

                  BR

                  93,2

                  CL

                  130,6

                  CN

                  73,5

                  MK

                  29,8

                  US

                  189,7

                  ZZ

                  105,3

                  0808 30 90

                  AR

                  115,4

                  BR

                  113,7

                  CL

                  130,4

                  CN

                  84,8

                  TR

                  168,7

                  US

                  194,3

                  ZA

                  100,3

                  ZZ

                  129,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 214/2013 ( 2013. gada 11. marts ), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam

text:
               15.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 73/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 214/2013
   (2013. gada 11. marts),
   ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) ("pamatregula"), un jo īpaši tās 9. pantu un 14. panta 1. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PAGAIDU PASĀKUMI

               (1)

               Eiropas Komisija ("Komisija") ar Regulu (ES) Nr. 845/2012 (2) ("pagaidu regula") noteica pagaidu antidempinga maksājumu ("pagaidu pasākumi") konkrētu Ķīnas Tautas Republikas ("ĶTR") izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu ("OTI") importam.

               (2)

               Procedūru ierosināja pēc tam, kad 2011. gada 7. novembrīEurofer ("sūdzības iesniedzējs") iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 70 %, no kopējā Savienībā saražotā OTI daudzuma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par OTI dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras ierosināšanu.

         2.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

               (3)

               Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam noteikt pagaidu antidempinga pasākumus ("pagaidu informācijas izpaušana"), vairākas ieinteresētās personas rakstiski sniedza informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

               (4)

               Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti uzņēmumā

                           —

                              Macrometal (Hamburga).

               (5)

               Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu konkrētu ĶTR izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam un ar pagaidu maksājumu nodrošināto summu galīgu iekasēšanu (turpmāk "galīgā informācijas izpaušana" jeb "galīgi izpaustā informācija"). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgi izpausto informāciju.

               (6)

               Visas ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un vajadzības gadījumā ņemtas vērā.

         2.1.   Izmeklēšanas periods

               (7)

               Kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim ("izmeklēšanas periods" jeb "IP"). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām ("attiecīgais periods").

         3.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   3.1.   Pieprasījumi izslēgt izstrādājumus

               (8)

               Pagaidu regulas 19. un 20. apsvērumā norādīts, ka Komisija saņēmusi vairākus pieprasījumus par izstrādājumu izslēgšanu un ka laikā, kad tika publicēta pagaidu regula, nav izdarīti nekādi secinājumi.

               (9)

               Pēc pagaidu secinājumu izpaušanas tika saņemti vēl citi pieprasījumi, un tie tika analizēti šādi.

         3.1.1.   OTI ar metāla pārklājumu no hroma vai alvas

               (10)

               Kāds OTI lietotājs iesniedza pieprasījumu no ražojuma definīcijas izslēgt OTI, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka metāliskā hroma vai alvas pārklājuma dēļ šā izstrādājuma veida fizikālās un ķīmiskās īpašības ir citādas nekā OTI, uz kuriem attiecas izmeklēšana. OTI, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums, tiek izmantoti gandrīz vienīgi pārtikas iepakošanai un kabeļu ražošanai. Arī Savienības ražošanas nozare paskaidroja, ka nav paredzējusi uz šo izstrādājumu attiecināt ražojuma definīciju. Šo iemeslu dēļ OTI, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums, tika izslēgti no izmeklējamā ražojuma definīcijas.

               (11)

               Ķīnas dzelzs un tērauda apvienība (CISA), divi importētāji un viens lietotājs ierosināja izslēgt vēl četrus citus izstrādājumu veidus. Šie pieprasījumi tika analizēti un noraidīti atbilstīgi turpmāk minētajam.

         3.1.2.   Karsti velmētas plātnes ar organiskas vai neorganiskas vielas aizsargkārtu

               (12)

               Pieprasījums tika noraidīts, jo šie izstrādājumi neatbilst KN kodiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Krāsojums vai pārklājums ir paredzēts tikai aizsardzībai pret rūsu, tāpēc šādi izstrādājumi atbilst KN pozīcijai 7208, nevis KN pozīcijai 7210. Ražojuma definīcija neaptver karsti velmētas plātnes ar organiskas vai neorganiskas vielas aizsargkārtu, tādēļ tās nav iespējams izslēgt no definīcijas.

         3.1.3.   OTI ar 0,6–2,0 mm biezu pamatni

               (13)

               Norādot, ka tieša konkurence starp Ķīnas eksportu un Savienības saražoto produkciju skar tikai OTI ar 0,25–0,6 mm biezu pamatni, CISA un divi importētāji pieprasīja izslēgt OTI ar 0,6–2,0 mm biezu pamatni (5–10 % importa apjoma no Ķīnas).

               (14)

               Šis pieprasījums tika noraidīts, jo gan Ķīnas eksportētāji, gan Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod OTI ar 0,6–2,0 mm biezu pamatni un tāpēc šie izstrādājumi nepārprotami konkurē savā starpā. Netika sniegti pierādījumi, ka OTI ar vairāk nekā 0,6 mm biezu pamatni un OTI ar mazāk nekā 0,6 mm biezu pamatni nekonkurētu savā starpā un ka tāpēc tie būtu atšķirīgi izstrādājuma veidi. OTI ar mazāk nekā 0,6 mm biezu pamatni un OTI ar vairāk nekā 0,6 mm biezu pamatni ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi, tāpēc tas ir viens un tas pats izstrādājums.

         3.1.4.   OTI ar pamatni, kas pārklāta ar alumīnija un cinka sakausējumu

               (15)

               Divi importētāji apgalvoja, ka tikai četriem Savienības ražotājiem ir šā izstrādājuma veida ražošanas licence, bet to faktiski ražo tikai viens uzņēmums. Tie arī apgalvoja, ka šim izstrādājumam ir citādas īpašības nekā OTI, kas pārklāts ar cinku.

               (16)

               Šis pieprasījums tika noraidīts, jo abi izstrādājumu veidi ir savstarpēji aizstājami, to lietojumi pārklājas un vismaz divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā ražoja šo izstrādājuma veidu. Būtu jāpiebilst, ka izmeklēšanas periodā tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, eksportēja šāda veida ražojuma uz Savienību.

         3.1.5.   OTI ar pamatni, kas pārklāta ar cinka sakausējumu

               (17)

               Šis pieprasījums tika noraidīts, jo pretēji viena lietotāja apgalvojumam šo izstrādājumu ievērojamos daudzumos ražo un pārdod vairāki Savienības ražotāji un tam ir tādas pašas fizikālās un tehniskās īpašības un galalietojumi kā citiem OTI veidiem.

         3.2.   Pieprasījums iekļaut izstrādājumu

               (18)

               Pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas viena apvienība pieprasīja ražojuma definīciju attiecināt uz tiem OTI ar metālisku hroma vai alvas pārklājumu, kurus klasificē ar TARIC kodiem 7210122010 un 7210500010. Šis pieprasījums tika noraidīts, jo minētie kodi nebija iekļauti sākotnējā sūdzībā un produktiem, uz kuriem attiecas šie kodi, ir citādas fizikālās un tehniskās īpašības nekā sūdzībā norādītajiem izstrādājumiem.

         3.3.   Attiecīgais ražojums

               (19)

               Ņemot vērā, ka OTI ar metālisku hroma vai alvas pārklājumu tika izslēgts no definīcijas, pagaidu regulas 13. un 14. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi par attiecīgo izstrādājumu tiek grozīti atbilstīgi minētajai izslēgšanai.

               (20)

               Tāpēc attiecīgais ražojums ir konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda izstrādājumi ("OTI") — proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) plakani velmējumi, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses, izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kas iestiprināts starp tām, izņemot izstrādājumus ar cinka putekļu virsējo pārklājumu (krāsa ar augstu cinka koncentrāciju, kurā cinka ir ne mazāk kā 70 % no masas) un izstrādājumus, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums —, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 ("attiecīgais ražojums").

         3.4.   Līdzīgais ražojums

               (21)

               Par pagaidu regulas 15.–18. apsvērumā izklāstītajiem secinājumiem nav saņemtas piezīmes, tādēļ ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi par līdzīgo ražojumu.

         4.   DEMPINGS

               (22)

               Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas un Komisijas pagaidu secinājumu izpaušanas Ķīnas ražotājiem-eksportētājiem vairāki Ķīnas ražotāji-eksportētāji iesniedza piezīmes par dempingu.

         4.1.   Tirgus ekonomikas režīms ("TER")

               (23)

               Par TER nav saņemtas piezīmes, tādēļ ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 21.–38. apsvērums. Neviena no abām to ĶTR eksportētāju grupām, kuri sadarbojās un bija pieprasījuši TER, nevarēja pierādīt, ka atbilst TER piešķiršanas kritērijiem.

         4.2.   Individuālais režīms ("IR")

               (24)

               Divi ĶTR ražotāji-eksportētāji atbilst kritērijiem IR piešķiršanai (pagaidu regulas 40. apsvērums). Kāda cita persona atkārtoja prasību tai piešķir IR un individuālu pārbaudi. Šī persona atsauca savu TER prasību, bet saglabāja pieprasījumu tai piešķirt IR un individuālu pārbaudi. Tā tika uzskatīta par prasību veikt individuālu pārbaudi un tāpēc tika iekļauta pagaidu regulas 41. apsvērumā minētajos pieprasījumos. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu un 9. panta 6. punktu atsevišķus maksājumus piemēro importam, ko veicis ikviens eksportētājs vai ražotājs, kuram paredzēts piešķirt individuālu pārbaudi, kā paredzēts pamatregulas 17. panta 3. punktā. Kā paskaidrots 26.–31. apsvērumā, prasība piemērot individuālu maksājumu šai personai tika noraidīta.

               (25)

               Par IR nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 39. un 40. apsvērums.

         4.3.   Individuāla pārbaude ("IP")

               (26)

               Astoņi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza pieprasījumus veikt individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Kā paskaidrots pagaidu regulas 41. un 42. apsvērumā, kas apstiprināti ar šo regulu, viens ražotājs-eksportētājs Union Steel China, kurš pieprasīja TER, tika pārbaudīts saistībā ar tā iesniegto TER pieprasījumu.

               (27)

               Attiecībā uz visām citām prasībām veikt individuālu pārbaudi tika secināts, ka individuālas pārbaudes būtu nepienācīgi apgrūtinošas un neļautu laikus pabeigt izmeklēšanu. Tāpēc šīs prasības netika pieņemtas.

               (28)

               Viena persona apgalvoja, ka tās pieprasījumu nevar uzskatīt par administratīvi apgrūtinošu, jo pēc pagaidu noteikšanas Komisijas dienestiem vēl ir seši mēneši līdz galīgajai noteikšanai. Turklāt nesenās procedūrās Komisijas dienesti pēc pagaidu noteikšanas ir piešķīruši individuālu pārbaudi.

               (29)

               Cita persona, kas jau minēta 24. apsvērumā, apgalvoja, ka tai piešķirama individuāla pārbaude, jo noteiktajā termiņā tā iesniegusi vajadzīgo informāciju un citam ražotājam eksportētājam, proti, Union Steel China, individuāla pārbaude jau piešķirta.

               (30)

               Lēmumi piešķirt vai noraidīt individuālas pārbaudes tiek pieņemti katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā iesniegto prasību skaitu un laiku, kas atvēlēts šo pieprasījumu novērtēšanai. Šajā lietā, ņemot vērā daudzos iesniegtos pieprasījumus un ierobežoto laiku, kas bija palicis pēc atlasīto ražotāju eksportētāju pārbaudes un neatlasītā ražotāja eksportētāja TER pieprasījuma izskatīšanas, un ievērojamos procesuālos termiņus, tika nolemts, ka šos pieprasījumus, kā izklāstīts 27. apsvērumā, nav iespējams pieņemt.

               (31)

               Kā paskaidrots pagaidu regulas 41. apsvērumā, Union Steel China apstākļi bija citādi, jo šis uzņēmums jau bija pārbaudīts saistībā ar tā iesniegto TER pieprasījumu.

         4.4.   Normālā vērtība

   4.4.1.   Analogā valsts

               (32)

               Par analogās valsts – Kanādas izvēli nav saņemtas papildu piezīmes. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 43.–49. apsvērums.

         4.4.2.   Normālās vērtības noteikšana

               (33)

               Normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz datiem, ko sniedza vienīgais analogās valsts (t. i., Kanādas) ražotājs, kurš sadarbojās. Tādējādi, kā paskaidrots pagaidu regulas 50.–55. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū un viena Kanādas ražotāja līdzīgā ražojuma salikto normālo vērtību.

               (34)

               Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divi Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi nepieciešamo informāciju par normālo vērtību analogajā valstī, jo īpaši attiecībā uz dažādiem izstrādājumu veidiem, izstrādājumu salīdzināmību, reprezentativitāti un korekcijām.

               (35)

               Šie apgalvojumi tika daļēji pieņemti. Komisija sniedza Ķīnas ražotājiem eksportētājiem visu attiecīgo informāciju par datiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu normālo vērtību, kuru varētu atklāt, nepārkāpjot pamatregulas 19. panta noteikumus, t. i., vienlaikus garantējot, ka pret konfidenciālajiem datiem, ko sniedzis vienīgais Kanādas ražotājs, izturas, ievērojot konfidencialitāti, un tie netiek izpausti citām personām. Informācija, ko sniedza ražotāji eksportētāji, ļāva izprast metodiku, kas izmantota saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem. Tomēr tika konstatēts, ka ir iespējams sniegt detalizētākus datus par katru izstrādājumu veidu, konfidencialitātes labad izmantojot intervālus. Šādi dati tika sniegti galīgajā informācijas izpaušanā. Turklāt tika sniegta detalizētāka informācija, kāpēc daži izstrādājumu veidi netika uzskatīti par reprezentatīviem un kāds bija korekciju apjoms attiecībā uz normālo vērtību.

               (36)

               Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atzina, ka detalizētāki dati tiešām sniegti, bet apgalvoja, ka dažu datu joprojām trūkst, jo īpaši datu par ražošanas izmaksu līmeni, kas izmantoti, lai noteiktu normālo vērtību tiem izstrādājuma veidiem, kas netika pārdoti iekšzemes tirgū.

               (37)

               Tiem izstrādājuma veidiem, kurus nepārdeva iekšzemes tirgū, par pamatu tika izmantotas tuvākā līdzīgā izstrādājuma ražošanas izmaksas, kas pēc vajadzības tika koriģētas. Kaut arī tie nebija identiski izstrādājumiem, ko eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji, tie tomēr bija ļoti līdzīgi izstrādājumu veidiem, ko pārdeva Ķīnas ražotāji eksportētāji, jo parasti atšķīrās tikai organiskā pārklājuma biezums. Tādējādi tika secināts, ka ražošanas izmaksu atšķirības bija niecīgas.

               (38)

               Kā iesniegtajos dokumentos atzinusi minētā persona, galīgajā informācijas izpaušanā Komisija sniedza detalizētākus datus, noformētus intervālos, ieskaitot tos datus par ražošanas izmaksām, pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņu analogajā valstī, kuri tika izmantoti, lai noteiktu normālo vērtību, datus par kopējo korekciju apjomu attiecībā uz normālo vērtību, datus par galīgo normālo vērtību pa izstrādājumu veidu grupām, datus par to korekciju reprezentativitāti, raksturu un ietekmi, kuras attiecas uz normālo vērtību.

               (39)

               Kā izriet no iepriekš minētā, galīgā informācijas izpaušana, kas notika saskaņā ar pamatregulas 20. panta prasībām, ļāva ieinteresētajām personām precīzi izprast metodiku, kas izmantota saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem, un visām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Tāpēc tiek secināts, ka informācijas izpaušana bijusi pilnīga un ka pilnībā ievērotas ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību.

               (40)

               Viena persona apgalvoja, ka pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas avots palicis neizskaidrots attiecībā uz gadījumiem, kad tika noteikta saliktā normālā vērtība. Tomēr pagaidu regulas 55. apsvēruma ir izskaidrots, ka gadījumos, kad bija jānosaka saliktā normālā vērtība, attiecībā uz izstrādājumu veidiem, kas tika atzīti par rentabliem, tika izmantotas Kanādas ražotāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un Kanādas ražotāja pelņas norma. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu nosaka, pamatojoties uz pārbaudītām analogās valsts ražotāja izmaksām un pārbaudītiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

               (41)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 50.–55. apsvērumu.

         4.5.   Eksporta cena

               (42)

               Piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 56. apsvērums.

         4.6.   Salīdzinājums

               (43)

               Divas personas apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu informāciju par izstrādājuma veidu salīdzināmību un reprezentativitāti izstrādājuma veida līmenī.

               (44)

               Kā paskaidrots 35. apsvērumā, Komisija Ķīnas ražotājiem eksportētājiem sniedza visus būtiskos datus, kurus varēja sniegt, ievērojot pamatregulas konfidencialitātes noteikumus. Kad pēc informācijas pagaidu izpaušanas tika pausts šis apgalvojums, par katru izstrādājuma veidu tika sniegta detalizētāka informācija, tostarp pamatojums, kāpēc daži izstrādājumu veidi tika atzīti par nereprezentatīviem, kā dēļ bija jānosaka saliktā normālā vērtība.

               (45)

               Pēc pārbaudes apmeklējuma pie analogās valsts Kanādas ražotāja dažu izstrādājuma veidu normālās vērtības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu tika koriģētas uz leju, jo tiem bija citādas fizikālās īpašības, galvenokārt tāpēc, ka tika konstatēts, ka dažiem izstrādājuma veidiem Kanādas ražotājs izmanto citādas kvalitātes organisko pārklājumu nekā Ķīnas ražotāji-eksportētāji. Šo korekciju dēļ attiecīgajiem izstrādājuma veidiem tika noteikta mazāka normālā vērtība.

               (46)

               Viena persona pieprasīja izpaust katras normālās vērtības noteikšanai veiktās korekcijas apjomu. Lai ievērotu Kanādas ražotāja sniegto datu konfidencialitāti, šos datus sniegt nebija iespējams. Tomēr korekciju kopējā procentuālā daļa tika atklāta galīgajā informācijas izpaušanā, parādot, ka korekciju ietekme bija niecīga.

               (47)

               Kā izklāstīts 37. apsvērumā, pat ja konstatētas atšķirības, izstrādājuma veidi, kuri tika pārdoti iekšzemes tirgū, tomēr bija ļoti līdzīgi Ķīnas ražotāju-eksportētāju pārdotajiem izstrādājuma veidiem. Tika konstatēts, ka šie izstrādājuma veidi ir līdzīgi tērauda kvalitātes, izmantotā pamatnes platuma un biezuma ziņā un izmantotā metāliska pārklājuma veida un masas ziņā.

               (48)

               Kā izklāstīts 45. apsvērumā, vajadzības gadījumā tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā fizikālo īpašību atšķirības, proti, tā organiskā pārklājuma kvalitātes atšķirības, kuru izmanto dažiem izstrādājuma veidiem. Lai novērtētu atšķirību tirgus vērtību, tika ņemta vērā starpība ar vislīdzīgākā izstrādājuma veida vidējām izmaksām, kā arī starptautiskās tirgus cenas.

               (49)

               Tā pati persona jautāja, vai pārdošanas, vispārējās un administratīvajās izmaksās iekļautas pārvadāšanas izmaksas. Būtu jānorāda, ka šīs izmaksas nav iekļautas, jo salīdzināšana notika EXW līmenī.

               (50)

               Viena persona apgalvoja, ka būtu jāņem vērā tās prasība izdarīt korekcijas saistībā ar triju rēķinu vērtību, kā arī viens konkrēts pārdošanas darījums, kas netika ņemts vērā. Šī prasība bija saistīta ar kompensāciju, kas izmaksāta pircējam saistībā ar pārdošanas darījumiem, kas notikuši pirms izmeklēšanas perioda, bet kas tika uzskatīta par atlaidi attiecībā uz šo triju rēķinu vērtību, kas sagatavoti izmeklēšanas periodā, tādējādi mākslīgi samazinot šo triju rēķinu vērtību. Uzņēmuma prasība tika pieņemta. Pieprasītā korekcija tika izdarīta, un pārdošanas darījums, kas kļūdas pēc nebija ņemts vērā, tika izmantots eksporta cenas aprēķinos.

               (51)

               Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 57. apsvērums.

         4.7.   Dempinga starpība

               (52)

               Par šo jautājumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 58. un 59. apsvērumā izklāstītā metodika.

               (53)

               Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Komisija tika informēta, ka regulas rezolutīvajā daļā ir minēti daži tirdzniecības uzņēmumi, kas neražo attiecīgo izstrādājumu. Šie tirdzniecības uzņēmumi tagad ir svītroti no rezolutīvās daļas un tur minēti tikai ražotāji-eksportētāji.

               (54)

               Ņemot vērā 45. un 50. apsvērumā minēto normālās vērtības korekciju un ļoti niecīgo eksporta cenu korekciju, un to, ka nav saņemtas papildu piezīmes, galīgās dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

                           Uzņēmuma nosaukums

                           Dempinga starpība (%)

                              Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.

                           60,9

                              Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.

                           48,9

                              Union Steel China

                           50,9

                           Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                           55,0

                           Uzņēmumi, kas nesadarbojās

                           68,1

               (55)

               Pamatojoties uz faktiem, kas minēti pagaidu regulas 60. apsvērumā, valsts mēroga galīgā dempinga starpība ĶTR tika noteikta, izmantojot lielāko dempinga starpību, kas noteikta reprezentatīviem ražotāju-eksportētāju izstrādājuma veidiem. Ņemot vērā 45. apsvērumā izklāstīto normālās vērtības korekciju, kompensācijas maksājumus, kuri eksporta subsīdiju dēļ noteikti šim pašam izstrādājumam paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā, un to, ka nav saņemtas citas piezīmes, tiek noteikts, ka valsts mēroga dempinga līmenis ir 68,1 % no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

         5.   KAITĒJUMS

   5.1.   Savienības ražošanas apjoms un ražošanas nozare

               (56)

               Par Savienības ražošanas apjomu nav saņemtas papildu piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 63. un 64. apsvērums.

         5.2.   Savienības tirgus

               (57)

               Par Savienības tirgu nav saņemtas papildu piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 65.–69. apsvērums.

         5.3.   Patēriņš Savienībā

               (58)

               Pēc pagaidu regulas publicēšanas dažas ieinteresētās personas norādīja, ka publicētajos datos par kaitējumu ir dažas neatbilstības. Komisija atkārtoti pārbaudīja datus par Savienības ražošanas nozari un Savienības tirgu un pēc vajadzības tos pārskatīja. Kaut arī pēc šīs pārbaudes par dažiem gadiem mainījās daži skaitļi, tendences un tādēļ arī secinājumi par šiem datiem kopumā palika nemainīgi.

               (59)

               Pēc pārskatīšanas, kas izskaidrota iepriekš, kopējā patēriņa Savienībā dinamika ir šāda.

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Patēriņš (t)

                           5 197 716

                           3 879 380

                           4 548 528

                           4 811 310

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              75

                              88

                              93

               (60)

               Attiecīgajā periodā kopējais patēriņš Savienības tirgū samazinājās par 7 %. Pasaules ekonomikas krīzes negatīvā ietekme – jo īpaši būvniecības nozarē no 2008. līdz 2009. gadam – izraisīja apmēram 25 % samazinājumu. Pēc tam no 2009. gada līdz IP patēriņš sāka pieaugt, palielinoties par 18 procentu punktiem, taču tas nesasniedza sākotnējo līmeni, kāds bija 2008. gadā.

               (61)

               Par Savienības patēriņu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 70.–72. apsvērums.

         5.4.   Imports Savienībā un tirgus daļa

               (62)

               Imports no ĶTR Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi. Tirgus daļa procentuālā izteiksmē ir mainījusies, jo mainījušies patēriņa skaitliskie rādītāji.

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Importa apjoms no ĶTR (t)

                           472 988

                           150 497

                           464 582

                           702 452

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              32

                              98

                              149

                           Tirgus daļa (%)

                           9,1

                           3,9

                           10,2

                           14,6

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              43

                              112

                              160

                                       Avots:

                                       Eurostat.

               (63)

               Izmaiņas iepriekš norādītajos patēriņa datos izraisījušas to, ka salīdzinājumā ar pagaidu regulā publicētajiem datiem citāda ir arī ĶTR importa procentuālā daļa tirgū. Tomēr tendence nav mainījusies. ĶTR importa tirgus daļa būtiski pieauga no 9,1 % attiecīgā perioda sākumā līdz 14,6 % beigās. Pēc 2009. gada samazinājuma, kas atspoguļo ekonomikas krīzes izraisīto ievērojamo patēriņa kritumu, imports ļoti ātri atkal pieauga, tā tirgus daļa gada laikā sasniedza 2008. gada līmeni, proti, pirmskrīzes līmeni, un pēc IP beigām to ievērojami pārsniedza.

         5.4.1.   Importa cenas un cenu samazinājums

               (64)

               Pēc informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs pieprasīja papildu informāciju par cenu samazinājuma aprēķinu, jo nebija precīzas atbilstības starp izstrādājuma veidu, kas eksportēts no ĶTR, un izstrādājuma veidu, ko Savienības ražošanas nozare pārdod Savienības tirgū. Tas arī pieprasīja informāciju par to, vai izdarīta korekcija attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām gadījumos, kad tika konstatēts, ka nav precīzas atbilstības.

               (65)

               Ja starp eksportēto izstrādājuma veidu un Savienības ražošanas nozares pārdoto izstrādājuma veidu nebija precīzas atbilstības, Komisija eksportēto izstrādājuma veidu salīdzināja ar vislīdzīgāko izstrādājuma veidu, ko pārdeva Savienības ražošanas nozare. Šajos gadījumos salīdzināšana notika ar vislīdzīgāko izstrādājuma veidu, kuram citāds bija tikai pamatnes biezums.

               (66)

               Ja bija vairāk nekā viens ļoti līdzīgs izstrādājuma veids, Komisija eksportēto izstrādājuma veidu salīdzināja ar lētāko izstrādājuma veidu, kas tika pārdots Savienības tirgū, neatkarīgi no tā, vai lētākam izstrādājumam bija biezāka vai plānāka pamatne. Tāpēc korekcija attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām netika uzskatīta par vajadzīgu.

               (67)

               Par importa cenām un cenu samazinājumu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 78.–81. apsvērums.

         6.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

   6.1.   Ievadinformācija

               (68)

               Attiecībā uz ievadinformāciju par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli nav saņemtas piezīmes, tāpēc 82.–85. apsvēruma secinājumi netiek mainīti.

         6.2.   Dati par Savienības ražošanas nozari kopumā (makroekonomiskie rādītāji)

               (69)

               Pēc 86.–92. apsvēruma pagaidu konstatējumu izpaušanas Komisija atjaunināja datu avotus, uz kuriem tika balstīti šie konstatējumi. Atjaunināto datu dēļ pagaidu regulā publicētie rādītāji nav ievērojami mainījušies un nav arī mainījušās tendences, uz kuru pamata balstīta Komisijas veiktā kaitējuma analīze. Atjauninātie dati ir šādi.

         6.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               2008

               2009

               2010

               IP

               Ražošanas apjoms (t)

               4 447 780

               3 514 965

               3 992 209

               4 018 310

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  79

                  90

                  90

               Ražošanas jauda (t)

               6 007 536

               6 128 301

               6 099 587

               5 923 311

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  102

                  102

                  99

               Jaudas izmantojums (%)

               74

               57

               65

               68

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  77

                  88

                  92

                           Avots:

                           sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

               (70)

               Kaut arī dati nedaudz mainījušies, 87. un 88. apsvērumā izklāstītās tendences un secinājumi netiek mainīti, tāpēc tie tiek apstiprināti. 2009. gadā ražošanas apjoms strauji samazinājās, 2010. gadā tas atsāka pieaugt, IP saglabājās nemainīgs, tomēr nesasniedza 2008. gada līmeni. Atbilstīgi ražošanas apjoma tendencei ražošanas jauda attiecīgajā periodā nemainījās, kaut arī jaudas izmantojums samazinājās.

         6.2.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

               2008

               2009

               2010

               IP

               Pārdošanas apjoms (t)

               2 951 468

               2 280 304

               2 643 923

               2 592 540

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  77

                  90

                  88

               Tirgus daļa (%)

               56,8

               58,8

               58,1

               53,9

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  104

                  102

                  95

                           Avots:

                           sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

               (71)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem 2009. gadā strauji samazinājās par 23 %. 2010. gadā pārdošanas apjoms palielinājās par trīspadsmit procentu punktiem, bet pēc tam IP laikā tas samazinājās par diviem procentu punktiem. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 90. un 91. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         6.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

               2008

               2009

               2010

               IP

               Nodarbinātība (pilnslodzes ekvivalents)

               7 088

               6 470

               6 097

               6 046

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  91

                  86

                  85

               Ražīgums (t/pilnslodzes ekvivalents)

               627

               543

               655

               665

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  87

                  104

                  106

                           Avots:

                           sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem, Eurofer.

               (72)

               Kaut arī dati nedaudz mainījušies, tiek apstiprināti pagaidu regulas 92. apsvērumā izklāstītie secinājumi par nodarbinātību.

         6.3.   Dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem (mikroekonomiskie rādītāji)

               (73)

               Pēc 93.–108. apsvēruma pagaidu konstatējumu izpaušanas Komisija atjaunināja datu avotus, uz kuriem tika balstīti šie konstatējumi. Atjaunināto datu dēļ pagaidu regulā publicētie rādītāji nav ievērojami mainījušies un nav arī mainījušās tendences, uz kuru pamata balstīta Komisijas veiktā kaitējuma analīze. Atjauninātie dati ir šādi.

         6.3.1.   Reprezentatīvo Savienības ražotāju vidējās cenas par vienību

               (74)

               2009. gadā vienas vienības cena nesaistītiem pircējiem bija samazinājusies par 21 % un bija radušies zaudējumi, taču pēc tam šī cena sāka pieaugt. 2010. gadā un IP Savienības ražošanas nozarē bija vērojams izmaksu pieaugums, kura segšanai tā varēja nedaudz palielināt cenas — tikai tik daudz, lai saglabātu nemainīgu rentabilitāti 2010. gadā un IP. Tomēr rezultātā tika zaudēta vēl lielāka tirgus daļa, jo Ķīnas importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem (EUR/t)

                           1 023

                           805

                           911

                           994

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              79

                              89

                              97

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           925

                           884

                           893

                           978

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              95

                              97

                              106

                                       Avots:

                                       pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.3.2.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem

               (75)

               Tabula šeit tiek iekļauta uzskatāmības labad — dati un tāpēc arī secinājumi, kas no tiem izdarīti, nav mainījušies.

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Nesaistītiem pircējiem ES veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           6,7 %

                           –9,3 %

                           2,8 %

                           2,6 %

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              - 138

                              41

                              39

                           Naudas plūsma (EUR)

                           328 190 880

                           211 298 356

                           152 030 083

                           204 650 414

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              64

                              46

                              62

                           Ieguldījumi (EUR)

                           55 717 957

                           4 537 128

                           12 530 132

                           15 302 264

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              8

                              22

                              27

                           Ienākums no ieguldījumiem (%)

                           13,8

                           -13,9

                           5,9

                           6

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              - 101

                              43

                              44

                                       Avots:

                                       pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.3.3.   Krājumi

               (76)

               Uzskatāmības labad tabula tiek publicēta vēlreiz — dati un tāpēc arī secinājumi, kas no tiem izdarīti, nav mainījušies.

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Krājumi perioda beigās (t)

                           116 852

                           97 533

                           124 848

                           130 593

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              83

                              107

                              112

                                       Avots:

                                       pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.3.4.   Nodarbinātība, algas un ražīgums

               (77)

               Uzskatāmības labad tabula tiek publicēta vēlreiz — dati un tāpēc arī secinājumi, kas no tiem izdarīti, nav mainījušies.

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR, atlasītie ES ražotāji)

                           60,959

                           57,892

                           58,637

                           62,347

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              95

                              96

                              102

                                       Avots:

                                       pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

         6.3.5.   Izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām

               2008

               2009

               2010

               IP

               Izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām (t)

               1 135 987

               914 412

               986 386

               970 757

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  80

                  87

                  85

               Tirgus daļa (%)

               22

               24

               22

               20

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  108

                  99

                  92

                           Avots:

                           sūdzība un pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               2008

               2009

               2010

               IP

               Izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām (EUR/t)

               962

               802

               901

               965

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  83

                  94

                  100

                           Avots:

                           pārbaudītas atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (78)

               Kaut arī pagaidu regulā publicētie dati ir laboti, konstatējumi par izmantošanu un pārdošanu pašu vajadzībām netiek mainīti. Attiecīgajā periodā vidējā tonnas pārdošanas vērtība pašu vajadzībām saglabājās nemainīga un bija par 3 % mazāka nekā pārdošanas cena atlasīto Savienības ražotāju nesaistītiem pircējiem IP laikā.

         6.4.   Secinājums par kaitējumu

               (79)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 110. –113. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi.

               (80)

               Pēc pagaidu regulas publicēšanas pieteicās divas personas un apgalvoja, ka kaitējuma noteikšanai daudz noderīgāki būtu bijuši jaunāki dati un ka Komisijai kaitējuma analīzē par izejas punktu bija jāizvēlas nevis 2008. gads, bet gan 2009. gads. Tās apgalvoja, ka PTO judikatūrā jau esot norādīts, ka kaitējuma noteikšanā ir daudz pareizāk izmantot jaunākus, nevis vēsturiskus datus un ka sākumpunkta un beigu punkta salīdzināšanas rezultāts ļoti lielā mērā atkarīgs no tā, par kuriem gadiem izmantota informācija, jo pat novirze par vienu gadu var izraisīt citādu rezultātu. Salīdzinājums par laikposmu no 2009. gada līdz IP beigām tāpēc rāda citādu tendenci nekā salīdzinājums par laikposmu no attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām.

               (81)

               Šis apgalvojums netika pieņemts. Attiecīgais periods tika noteikts atbilstīgi ierastajai praksei un PTO ieteikumiem, proti, objektīvi tika izraudzīts triju līdz četru gadu periods, kas beidzas vienlaikus ar izmeklēšanas periodu, kurš ir 12 mēnešus ilgs un beidzas pēc iespējas neilgi pirms iespējamās procedūras sākuma dienas.

               (82)

               Pat ja attiecīgais periods būtu sācies 2009. gadā, konstatējumi par būtisko kaitējumu būtu palikuši tādi paši. Savienības ražošanas nozare šajā periodā neguva plānoto peļņu, kaut arī palielinājās ražošanas un pārdošanas apjoms, kā arī ražīgums. Pēc 2009. gada pieauga patēriņš, bet to apmierināja imports no Ķīnas, nevis Savienības ražošanas nozare, kura no 2009. gada līdz IP beigām zaudēja tirgus daļu.

         7.   CĒLOŅSAKARĪBA

   7.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

               (83)

               Piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 115.–119. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi.

         7.2.   Citu faktoru ietekme

   7.2.1.   Imports no trešām valstīm

               Valsts

               2008

               2009

               2010

               IP

               Dienvidkoreja

               Apjoms (t)

               228 123

               226 568

               173 935

               237 164

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  99

                  76

                  104

               Tirgus daļa (%)

               4,4

               5,8

               3,8

               4,9

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  133

                  87

                  112

               Vid. cena

               901

               727

               846

               903

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  81

                  94

                  100

               Indija

               Apjoms (t)

               159 999

               149 138

               155 384

               141 391

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  93

                  97

                  88

               Tirgus daļa (%)

               3,1

               3,8

               3,4

               2,9

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  125

                  111

                  95

               Vid. cena

               932

               667

               773

               824

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  72

                  83

                  88

               Citas valstis

               Apjoms (t)

               249 151

               158 461

               124 319

               167 007

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  64

                  50

                  67

               Tirgus daļa (%)

               4,8

               4,1

               2,7

               3,5

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  85

                  57

                  72

               Vid. cena

               951

               809

               924

               955

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  85

                  97

                  100

               Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR

               Apjoms (t)

               637 274

               534 167

               453 637

               545 562

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  84

                  71

                  86

               Tirgus daļa (%)

               12,3

               13,8

               10,0

               11,3

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  112

                  81

                  92

               Vid. cena

               929

               735

               842

               898

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  79

                  91

                  97

                           Avots:

                              Eurostat.

               (84)

               Nelielās izmaiņas datos, kas saņemti no Savienības ražošanas nozares, arī nedaudz ietekmē datus par trešo valstu importa tirgus daļu.

               (85)

               Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas lēmumu sākt izmeklēšanu tikai pret Ķīnu un nevis pret Indiju un Dienvidkoreju, lai gan importa apjoms un cenu tendences atbilst ĶTR importa apjomam un cenu tendencēm.

               (86)

               Pagaidu regulas 120.–122. apsvērumā izklāstīts, ka importa apjoms no Indijas attiecīgajā periodā samazinājās, bet imports no Dienvidkorejas palielinājās tikai par 4 %. Indijas cenas samazinājās par 12 %, un Dienvidkorejas cenas saglabājās nemainīgas, bet visu laiku tās bija lielākas nekā Ķīnas cenas. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts, jo Komisija nav saņēmusi pierādījumus vai apgalvojumus par to, ka imports no šīm valstīm notiktu par dempinga cenām un tas radītu kaitējumu.

               (87)

               Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 120.–122. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.

         7.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti

               2008

               2009

               2010

               IP

               Eksports (t) (Eurostat)

               669 790

               612 204

               580 477

               605 760

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  91

                  87

                  90

               Vidējā cena (EUR/t)

               1 068

               937

               995

               1 092

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  88

                  93

                  102

               Atlasīto Savienības ražotāju veiktais eksports

               53 542

               46 516

               48 102

               46 228

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  87

                  90

                  86

               Vidējā pārdošanas cena (EUR/t)

               1 086

               826

               984

               1 132

                  Indekss (2008. gads = 100)

                  100

                  76

                  91

                  104

                           Avots:

                              Eurostat un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (88)

               Par Savienības ražošanas nozares eksporta rezultātiem nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināti 123. un 124. apsvēruma konstatējumi.

         7.2.3.   Savienības ražošanas nozares veiktais imports no ĶTR

               (89)

               Dažas personas turpināja apgalvot, ka pretēji tam, kas minēts pagaidu regulas 125. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares importa apjoms no ĶTR bija līdz 40 % no kopējā importa no ĶTR. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, un to nevarēja apstiprināt. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

               (90)

               Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens importētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare no Ķīnas importē lielus attiecīgā izstrādājuma daudzumus un, lai to parādītu, izmantoja savus tālākpārdošanas datus.

               (91)

               Tas, ka Savienības ražošanas nozare importēja attiecīgā izstrādājuma daudzumus no ĶTR, netiek apstrīdēts. Tomēr, pat izmantojot importētāja paša datus, apjoms, uz kuru attiecas minētais apgalvojums, nepārsniedz 1 % no kopējā ĶTR importa apjoma un tāpēc ir niecīgs. Kā minēts pagaidu regulas 125. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares veiktais imports no ĶTR izmeklēšanas periodā bija 2–3 % no kopējā importa.

               (92)

               Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 125. apsvēruma konstatējumi.

         7.2.4.   Izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām

               (93)

               Pēc galīgās informācijas izpaušanas CISA atkal apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare darot pieejamus OTI saviem saistītajiem pakārtotās nozares uzņēmumiem par "subsidētu" cenu un tādējādi pakārtotajā segmentā pārdodot tos par mazāku cenu nekā konkurenti. Tomēr netika sniegti pierādījumi, kas mainītu Komisijas secinājumu pagaidu regulas 127. apsvērumā, proti, ka saistītās un nesaistītās pārdošanas cenu atšķirība bija neliela (2 %) un ka tas nebija pašrocīgi radīts kaitējums.

               (94)

                  CISA arī apšaubīja datus par OTI ražošanas izmaksām un plašākā nozīmē OTI cenas saistītajām personām. Tā apgalvo, ka, ņemot vērā karsti cinkotu slokšņu ruļļu, OTI ražošanas izejmateriāla, pārdošanas cenu, OTI ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā nevarēja pārsniegt 900 EUR/t.

               (95)

               Komisija neapstrīd CISA sniegtos datus par karsti cinkotu slokšņu ruļļu ražošanas izmaksām, taču OTI ražošanas izmaksas tika pārbaudītas visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem. Komisija ir pārliecināta, ka pilnās ražošanas izmaksas (izejvielas, pārstrāde, pārklāšana, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, finanšu izmaksas utt.) ir tādas, kā izklāstīts šīs regulas 74. apsvērumā.

               (96)

               Bez tam CISA apgalvoja, ka OTI saistītām personām tiek pārdoti ar zaudējumiem un tāpēc ir Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma iemesls. Tas pamatots ar kopējo ražošanas izmaksu (978 EUR/t) un saistītās pārdošanas vidējo cenu (965 EUR/t) salīdzinājumu.

               (97)

               Kaut arī vienkāršs matemātisks salīdzinājums tiešām liecina, ka saistītā pārdošana notikusi ar zaudējumiem, tas nozīmētu arī to, ka Savienības ražošanas nozarei pārdošanā pašu vajadzībām un nesaistītā pārdošanā būtu bijis vienāds pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un citu pieskaitāmo tirdzniecības izmaksu apmērs. Kā norādīts pagaidu regulas 105. apsvērumā, pārdošana saistītajām personām notika pēc pieskaitīto izmaksu principa, tādēļ Savienības ražošanas nozare atguva šīs pārdošanas izmaksas.

               (98)

               Par šo jautājumu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 126. un 127. apsvēruma konstatējumi.

         7.2.5.   Ekonomikas krīze

               (99)

               Kad bija beidzies termiņš, kurā varēja iesniegt piezīmes par galīgi izpausto informāciju, ieinteresētā persona norādīja, ka paziņots par ražotnes slēgšanu Beļģijā, un ka nepārvarama vara apgrūtina normālu ražošanu un ir iemesls produkcijas nosūtīšanai no citām ražotnēm Beļģijā. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka tādējādi Eiropas Savienībā nav nodrošināta OTI piegādes drošība un tas ir iemesls, lai importētāji un lietotāji brīvi iegādātos OTI no ES un Ķīnas.

               (100)

               Šie argumenti tiek noraidīti. Ņemot vērā, ka jaudas izmantojums ES ir zems, jautājums nav par vienu no piegādes problēmām, jo Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama pieejamā jauda. Katrā ziņā ražotne, ko slēdza Beļģijā, neražoja OTI. Piegādes drošība, protams, ir svarīga, bet ierosinātie maksājumi šajā gadījumā nav paredzēti, lai pārtrauktu OTI piegādi no Ķīnas, bet tikai lai novērstu to, ka piegādāto produkciju Savienības tirgū pārdod par dempinga cenām.

               (101)

               Par šo jautājumu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 128. un 129. apsvēruma konstatējumi.

         7.2.6.   Strukturālais jaudas pārpalikums

               (102)

               Dažas personas nāca klajā ar apgalvojumiem, ka Savienības ražotājiem nav bijis strukturāls jaudas pārpalikums, kas pārsniegtu kopējo patēriņu Savienībā. Šāds apgalvojums tika sniegs jau agrāk, un tas aplūkots pagaidu regulas 130.–132. apsvērumā. Par šo jautājumu jaunu pierādījumu nav, tāpēc tiek apstiprināts secinājums, kas izdarīts minētajos apsvērumos.

         7.2.7.   Ražošanas izmaksu pieaugums

               (103)

               Dažas personas apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražotājiem izraisījis ražošanas izmaksu pieaugums attiecīgajā periodā. Iepriekš norādītie dati liecina, ka ražošanas izmaksas vidēji palielinājās tikai par 6 %. Ja nebūtu importa par dempinga cenām no ĶTR, Savienības ražošanas nozare būtu spējusi pārnest šo pieaugumu uz pircējiem, taču cenas samazinājās par 3 %. Apgalvojums, ka kaitējuma cēlonis ir ražošanas izmaksas, tāpēc tiek noraidīts.

         7.3.   Secinājums par cēloņsakarību

               (104)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek paturēti spēkā pagaidu regulas 133.–136. apsvēruma pagaidu konstatējumi par to, ka ĶRT imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Tika apstiprināti arī pagaidu konstatējumi par citu tādu zināmu faktoru ietekmi, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei: minētie faktori neizjauc cēloņsakarību, kas noteikta starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

         8.   SAVIENĪBAS INTERESES

   8.1.   Savienības ražošanas nozare

               (105)

               Pēc pagaidu informācijas izpaušanas netika saņemtas jaunas piezīmes par Savienības ražotāju interesēm. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 138.–143. apsvērums par šo ieinteresēto personu interesēm.

         8.2.   Importētāji, tirgotāji un lietotāji

               (106)

               Pēc galīgās informācijas izpaušanas tika saņemtas piezīmes no importētājiem un citām ieinteresētajām personām, tomēr netika saņemtas jaunas piezīmes vai informācija par importētāju, tirgotāju un lietotāju interesēm. Tādēļ ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 144.–152. apsvēruma konstatējumi par minēto personu interesēm.

         8.3.   Secinājums par Savienības interesēm

               (107)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi par Savienības interesēm, proti, nav pārliecinošu iemeslu pret galīgo pasākumu noteikšanu ĶTR izcelsmes OTI importam.

         9.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   9.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

               (108)

               Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sniegtie dati nav nodrošinājuši pietiekamu informāciju un izskaidrojumu par cenu samazinājuma starpību un mērķa cenas starpību. Kā izskaidrots izpaustajā pagaidu informācijā, dažas vērtības konfidencialitātes dēļ netika izpaustas, jo konkrētu modeli ražoja viens vai divi Savienības ražotāji. Galīgi izpaustajā informācijā par šo modeli tika norādīti intervāli.

               (109)

               Ieinteresētās personas arī apstrīdēja kaitējuma starpības aprēķinos izmantoto 6,7 % Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu. Tās apgalvoja, ka pašreizējā ekonomikas vidē šāda peļņa ir par augstu un nereāla un ka 2008. gads nav reprezentatīvs rentabilitātes ziņā, jo tērauda ražošanas nozarē tas bijis ārkārtējs gads.

               (110)

               Apgalvojums tiek noraidīts. Pirmkārt, OTI rentabilitāte pirms 2008. gada faktiski bija augstāka nekā 2008. gadā, bet tas ir pretrunā apgalvojumam, ka 2008. gads esot bijis ārkārtējs. Otrkārt, mērķa peļņa ir peļņa, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām. 2008. gads bija pēdējais gads, kad importa par dempinga cenām ietekmi Savienības ražošanas nozare pilnībā vēl neizjuta, tāpēc tas ir piemērots pamats mērķa peļņas noteikšanai.

               (111)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas ieinteresētās personas atkal apstrīdēja izmantoto 6,7 % Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu un to, ka 2008. gads ir reprezentatīvs rentabilitātes ziņā. Šis arguments tiek noraidīts, jo netika sniegti pierādījumi par to, kāda būtu Savienības ražošanas nozares peļņa 2008. gadā, ja nebūtu finanšu krīzes. Turklāt no argumenta, ka Savienības ražošanas nozares 2008. gadā gūto peļņu skārusi finanšu krīze un tādēļ 2008. gads esot ārkārtējs, šķiet, izriet arguments, ka 2008. gada peļņa ir zemāka par peļņu, ko ražošanas nozare varētu gaidīt parastā gadā.

               (112)

               Ieinteresētās personas norādīja arī, ka importa apjomi no ĶTR faktiski bijuši vismazākie 2009., nevis 2008. gadā. Tomēr, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare 2009. gadā nebija rentabla, Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas noteikšanai nav iespējams izmantot 2009. gada datus.

               (113)

                  CISA arī apgalvoja, ka peļņu nesaistītiem pircējiem 2008. gadā nevar izmantot par mērķa peļņu, jo minētajā gadā redzama vislielākā cenu starpība starp saistīto un nesaistīto pārdošanu. Šis arguments tika noraidīts, jo šī cenu starpība nav būtiska, lai aprēķinātu peļņu, kas gūta pārdošanā nesaistītiem pircējiem.

               (114)

                  CISA tad ierosināja mērķa peļņu no OTI pārdošanas nesaistītām personām Savienībā balstīt uz multinacionālā uzņēmuma ArcelorMittal vidējo kopējo peļņu 2010. un 2011. gadā. Tas netika atzīts par uzticamu avotu, pēc kura noteikt ar OTI saistīto peļņu Savienībā situācijā, kad nebūtu importa par dempinga cenām, jo ir skaidrs, ka peļņa, ko gūst visa ArcelorMittal grupa, kura darbojas visā pasaulē, nav reprezentatīva, lai noteiktu peļņu, kas tiek gūta, Savienībā pārdodot OTI.

               (115)

               Ieinteresētās personas apstrīdēja arī pēcimportēšanas izmaksas, kas tika izmantotas pagaidu maksājumu aprēķiniem, jo tās pamatotas ar datiem, kas saņemti tikai no viena importētāja. Vēlāk Komisija pārbaudīja otru importētāju, un tagad pēcimportēšanas izmaksu aprēķiniem izmantoti tā dati. Tika izmantota divu uzņēmumu izmaksu vidējā vērtība, un tagad tā ir nedaudz mazāka, tāpēc attiecīgi palielinājušās kaitējuma starpības.

               (116)

               Viena ieinteresētā persona apstrīdēja metodiku, ko Komisija izmantojusi mērķa cenu samazinājuma starpības aprēķiniem. Tomēr tās argumentu pamatā bija kļūdains pieņēmums, ka Komisija aprēķinājusi mērķa cenu samazinājuma starpību, atņemot no tirgus cenas vidējo peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva IP laikā (2,6 %), lai iegūtu "bezpeļņas/bezzaudējumu robežvērtību" (t. i., cenu, ar kuru tiktu gūta nulles peļņa), un tad "bezpeļņas/bezzaudējumu robežvērtībai" pieskaitot mērķa peļņu.

               (117)

               Komisija aprēķināja mērķa cenu samazinājuma starpību, katra izstrādājuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot mērķa peļņu. Ieinteresētās personas ierosinātā metodika ir kļūdaina, jo 2,6 % vidējā peļņa nav iegūta automātiski no katra modeļa katras pārdošanas, ko veikuši visi uzņēmumi, kuru dati tika izmantoti.

               (118)

               Viena ieinteresētā persona apstrīdēja arī Komisijas veiktos kaitējuma aprēķinus. Ņemot vērā, ka minētā persona nevarēja pilnībā iepazīties ar datiem, ko Komisija lietoja, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, tā mēģināja to aprēķināt pati, pamatojoties uz savu izpratni par cenu starpību tirgū starp ražojumiem, kuru pamatne pārklāta ar alumīnija un cinka sakausējumu, un ražojumiem, kuru pamatne pārklāta ar cinku, un saskaņā ar šīs personas aprēķiniem minētā starpība ir USD 50/t. Šajā "pārrēķinā", kas balstīts uz nepilnīgiem datiem, iegūta zemāka kaitējuma starpība.

               (119)

               Šīs personas argumenti tika noraidīti, jo, izanalizējot visus datus, kas tika iegūti no ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražošanas nozares, norādīto cenu starpību iegūt nevarēja. Tādēļ būtu jāuzsver, ka ieinteresētās personas lietotie dati bija nepilnīgi un tādēļ uz tiem nevarēja paļauties, atkārtojot Komisijas veiktos kaitējuma aprēķinus.

               (120)

               Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 154.–158. apsvērums.

         9.2.   Galīgie pasākumi

               (121)

               Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, ĶTR izcelsmes OTI importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu jāpiemēro galīgais antidempinga maksājums mazākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības apmērā. Šajā lietā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma apmērā.

               (122)

               Septiņi uzņēmumi, kas nebija iekļauti izlasē, sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā ne. Šiem uzņēmumiem antidempinga maksājuma likme ir nulle. Antisubsidēšanas izmeklēšanā šiem uzņēmumiem piemēros atlikušo maksājumu.

               (123)

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem jaunajiem ražotājiem eksportētājiem un izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, būtu jāparedz, ka pēdējiem minētajiem uzņēmumiem noteiktais vidējais svērtais maksājums piemērojams visiem jaunajiem ražotājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nebūtu tiesību uz pārskatīšanu, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota atlase.

               (124)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteikta šāda maksājumu likme.

                           Uzņēmuma nosaukums

                           Subsīdijas starpība (%)

                           Dempinga starpība (%)

                           Kaitējuma starpība (%)

                           Kompensācijas maksājums (%)

                           Antidempinga maksājums (%)

                              Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.

                           29,7

                           60,9

                           55,8

                           29,7

                           26,1

                              Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.

                           23,8

                           48,9

                           29,7

                           23,8

                           5,9

                              Union Steel China

                           26,8

                           50,9

                           13,7

                           13,7

                           0

                           Citi uzņēmumi, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā (izņemot uzņēmumus, kam paralēlajā antisubsidēšanas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 215/2013 (3) piemērots atlikušais maksājums)

                           26,8

                           55,0

                           43,0

                           26,8

                           16,2

                           Uzņēmumi, kas nesadarbojās

                           44,7

                           68,1

                           58,3

                           44,7

                           13,6

         10.   PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA

               (125)

               Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības lielumu, Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni un to, ka paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā netika noteikti pagaidu pasākumi, tiek uzskatīts, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, noteiktā pagaidu maksājuma apmērā būtu jāiekasē galīgi. Šajos apstākļos būtu galīgi jāiekasē pagaidu maksājums, kura likme noteikta pagaidu regulas 1. panta 2. punktā. Taču summas, kas provizoriski nodrošinātas ražojumiem, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums, būtu jāatmaksā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums šādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda izstrādājumu importam —, proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) plakanajiem velmējumiem, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses, izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kurš iestiprināts starp tām, izņemot izstrādājumus ar cinka putekļu virsējo pārklājumu (krāsa ar augstu cinka koncentrāciju, kurā cinka ir ne mazāk kā 70 % no masas) un izstrādājumus, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums —, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARIC kodi 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 un 7226997091).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme ir šāda.

               Uzņēmums

               Maksājums (%)

                  TARIC papildu kods

                  Union Steel China

               0

               B311

                  Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.

               26,1

               B312

                  Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.

               5,9

               B313

                  Angang Steel Company Limited

               16,2

               B314

                  Anyang Iron Steel Co., Ltd.

               0

               B315

                  Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

               0

               B316

                  Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.

               16,2

               B317

                  Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.

               16,2

               B318

                  Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.

               16,2

               B319

                  Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.

               0

               B320

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

               16,2

               B321

                  Jiangyin Ninesky Technology Co., Ltd.

               0

               B322

                  Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co., Ltd.

               0

               B323

                  Jigang Group Co., Ltd.

               16,2

               B324

                  Maanshan Iron&Steel Company Limited

               16,2

               B325

                  Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.

               16,2

               B326

                  Shandong Guanzhou Co., Ltd.

               16,2

               B327

                  Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.

               16,2

               B328

                  Tangshan Iron And Steel Group Co., Ltd.

               16,2

               B329

                  Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.

               16,2

               B330

                  Wuhan Iron And Steel Company Limited

               16,2

               B331

                  Wuxi Zhongcai New Materials Co., Ltd.

               0

               B332

                  Xinyu Iron And Steel Co., Ltd.

               0

               B333

                  Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.

               16,2

               B334

               Visi pārējie uzņēmumi

               13,6

               B999

         3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 845/2012 nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kura likme noteikta minētās regulas 1. pantā, tiek iekasētas galīgi. Taču summas, kas provizoriski nodrošinātas par izstrādājumiem, kuru pamatnei ir metālisks hroma vai alvas pārklājums, tiek atmaksātas.
   3. pants
   Ja kāds Ķīnas Tautas Republikas ražotājs sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka tas izmeklēšanas periodā (no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim) neeksportēja 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces; ka tas nav saistīts ar nevienu eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; ka tas ir faktiski eksportējis attiecīgās preces vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu pēc izmeklēšanas perioda beigām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt šīs regulas 1. panta 2. punktu, lai noteiktu šim ražotājam maksājumu, kas piemērojams ražotājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 11. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. GILMORE

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 252, 19.9.2012., 33. lpp.

      (3)  Sk. šo 16. lpp. OV.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 472/2011 ( 2011. gada 16. maijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               17.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 129/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 472/2011
   (2011. gada 16. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. maijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 16. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  60,9

                  TN

                  97,6

                  TR

                  101,0

                  ZZ

                  86,5

                  0707 00 05

                  TR

                  108,2

                  ZZ

                  108,2

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  123,2

                  ZZ

                  105,0

                  0709 90 80

                  EC

                  27,0

                  ZZ

                  27,0

                  0805 10 20

                  EG

                  59,2

                  IL

                  55,6

                  MA

                  46,7

                  TN

                  54,9

                  TR

                  71,6

                  ZZ

                  57,6

                  0805 50 10

                  TR

                  62,0

                  ZZ

                  62,0

                  0808 10 80

                  AR

                  85,4

                  BR

                  84,6

                  CA

                  114,6

                  CL

                  85,2

                  CN

                  101,2

                  NZ

                  124,4

                  US

                  180,3

                  UY

                  68,4

                  ZA

                  83,3

                  ZZ

                  103,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1238/2011 ( 2011. gada 30. novembris ), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2011, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām

text:
               1.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 318/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1238/2011
   (2011. gada 30. novembris),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2011, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 61. panta pirmās daļas d) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktu tirdzniecības gadā saražoto cukura un izoglikozes daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā paredzēto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots noteiktais kvantitatīvais ierobežojums.

               (2)

               Sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi par ārpuskvotas eksportu, jo īpaši par eksporta licenču izdošanu, ir noteikti Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2). Tomēr kvantitatīvais ierobežojums būtu jānosaka katram tirdzniecības gadam, ņemot vērā varbūtējās iespējas eksporta tirgos.

               (3)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2011 (3) 2011./2012. tirdzniecības gadam noteikts eksporta kvantitatīvais ierobežojums 650 000 tonnu apjomā ārpuskvotas cukuram un 50 000 tonnas ārpuskvotas izoglikozei. Īstenošanas regula (ES) Nr. 372/2011 ir piemērojama tikai no 2012. gada 1. janvāra, un tādējādi eksporta licenču pieteikumus nevar iesniegt pirms minētā datuma attiecībā uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kas noteikti ar minēto regulu.

               (4)

               Saskaņā ar visjaunākajām aplēsēm 2011./2012. tirdzniecības gadā ārpuskvotas cukura ražošana varētu būtiski palielināties, pateicoties labiem laika apstākļiem un palielinātām sējumu platībām. Paredzēts, ka ārpuskvotas cukura ražošana palielināsies no 2 333 000 tonnām 2010./2011. gadā līdz 4 920 000 tonnām 2011./2012. gadā, un tāpēc būtu jānodrošina papildu noieta tirgus ārpuskvotas cukuram.

               (5)

               Komisijas 2010. gada 7. maija Regulā (ES) Nr. 397/2010, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām (4), ir sākotnēji noteikts, ka ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvais ierobežojums ir 50 000 tonnu. Ņemot vērā lielo eksporta pieprasījumu, daudzums tika palielināts līdz 65 000 tonnām ar Komisijas 2011. gada 24. augusta Īstenošanas regulu (ES) Nr. 852/2011 par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 397/2010 attiecībā uz ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvajiem ierobežojumiem līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām (5).

               (6)

               Ievērojot to, ka PTO noteiktais maksimālais apjoms eksportam 2011./2012. tirdzniecības gadā nav pilnībā izlietots, ir lietderīgi ārpuskvotas cukura eksporta kvantitatīvos ierobežojumus palielināt par 700 000 tonnām, lai izmantotu visas šā produkta noieta iespējas. Šis pasākums sniegs papildu uzņēmējdarbības iespējas Savienības cukura nozarei. Tāpat, balstoties uz 2010./2011. tirdzniecības gada pieredzi, ārpuskvotas izoglikozes eksporta kvantitatīvais ierobežojums būtu jāpalielina par 20 000 tonnām. Lai Savienības ārpuskvotas cukura un izoglikozes ražotāji varētu izmantot tirgus iespējas savos eksporta tirgos un gūt labumu no pašreizējām augstajām starptautiskajām cenām, ir lietderīgi pirms 2012. gada 1. janvāra padarīt pieejamus palielinātus daudzumus. Lai nodrošinātu labu tirgus pārvaldību, licenču pieteikumi par 700 000 tonnām būtu jāatļauj no 2011. gada 1. decembra, bet licenču pieteikumi par 650 000 tonnām būtu jāatļauj tikai no 2012. gada 1. janvāra Tāpēc attiecībā uz daudzumu 700 000 tonnas ir jāparedz atkāpe no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1010/2011 (6).

               (7)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 372/2011.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2011 groza šādi:

               1)

               regulas 1. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
                           “1.   Ārpuskvotas baltajam cukuram, kuru eksportē bez kompensācijas un kas atbilst KN kodam 1701 99, 2011./2012. tirdzniecības gadam laika posmā no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim kvantitatīvais ierobežojums, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā, ir 1 350 000 tonnu. Šo daudzumu sadala šādi:

                                       a)

                                       700 000 tonnas ir pieejamas no 2011. gada 1. decembra;

                                       b)

                                       650 000 tonnas ir pieejamas no 2012. gada 1. janvāra.”;

                           b)

                           pantam pievieno šādu punktu:
                           “3.   Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1010/2011 (7) 1. panta 3. punktu nepiemēro attiecībā uz daudzumu 700 000 tonnas, kas būs pieejams no 2011. gada 1. decembra saskaņā ar šā panta 1. punktu.

               2)

               regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Ārpuskvotas izoglikozei, kuru eksportē bez kompensācijas un kas atbilst KN kodam 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30, Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā minētais kvantitatīvais ierobežojums 2011./2012. tirdzniecības gadam laika posmā no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim ir 70 000 tonnu sausnas.”;

               3)

               regulas 3. panta otro daļu svītro.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2011. gada 1. decembra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 30. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 102, 16.4.2011., 8. lpp.

      (4)  OV L 115, 8.5.2010., 26. lpp.

      (5)  OV L 219, 25.8.2011., 1. lpp.

      (6)  OV L 268, 13.10.2011., 14. lpp.

      (7)  OV L 268, 13.10.2011., 14. lpp.”;