title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 603/2014 ( 2014. gada 4. jūnijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               5.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 166/25

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 603/2014
   (2014. gada 4. jūnijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 4. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  46,1

                  MK

                  77,0

                  TR

                  76,3

                  ZZ

                  66,5

                  0707 00 05

                  MK

                  28,8

                  TR

                  106,0

                  ZZ

                  67,4

                  0709 93 10

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  110,5

                  0805 50 10

                  AR

                  120,1

                  ZA

                  116,4

                  ZZ

                  118,3

                  0808 10 80

                  AR

                  101,9

                  BR

                  87,5

                  CL

                  97,8

                  CN

                  97,8

                  NZ

                  144,5

                  US

                  161,9

                  UY

                  70,3

                  ZA

                  91,4

                  ZZ

                  106,6

                  0809 10 00

                  TR

                  190,9

                  ZZ

                  190,9

                  0809 29 00

                  TR

                  395,0

                  ZZ

                  395,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 796/2012 ( 2012. gada 30. augusts ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam

text:
               4.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 238/5

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 796/2012
   (2012. gada 30. augusts),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 1136/2006 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 27,1 % līdz 47,4 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes piespiešanas mehānismu (“PM”) importam.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (2)

               Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2011. gada 26. aprīlī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza LAMMA (Piespiešanas mehānismu ražotāju apvienība) to trīs Savienības ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no piespiešanas mehānismu produkcijas Savienībā (“pieprasījuma iesniedzējs”).

               (3)

               Pieprasījumā bija pietiekami pierādījumi tam, ka pēc ĶTR izcelsmes PM importam uzlikto pasākumu beigšanās dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (4)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 23. jūlijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (5)

               Izmeklēšana par iespējamu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (6)

               Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus, nesaistītus importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, kā arī tās valsts pārstāvjus, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšanas sākšana.

               (7)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (8)

               Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               (9)

               Lai Komisija attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem un nesaistītiem importētājiem varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tā kā neviens ĶTR ražotājs eksportētājs nepieteicās un nesniedza Komisijai paziņojuma par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju un pieteicās vienīgi viens nesaistīts importētājs, kurš arī nesniedza Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju, uzskatīja, ka jebkurā gadījumā atlase nav vajadzīga.

               (10)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Izlasē ietilpa divi uzņēmumi no sešiem Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, atlasīti pēc attiecīgā ražojuma pārdevumu un ražošanas apjoma 2010. gadā, kā arī pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāvēja vairāk nekā 50 % no Savienības aplēstā produkcijas un pārdevumu kopapjoma PIP laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt komentārus par izvēles piemērotību. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret ierosināto izlasi.

               (11)

               Komisija nosūtīja anketas diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, importētājam, kas pieteicās, un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem.

               (12)

               Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem. Regulas 9. apsvērumā minētais nesaistītais importētājs, kurš pieteicās, neatbildēja ne uz atlases, ne uz anketas jautājumiem.

               (13)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itālija,

                                       —

                                          NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovēnija;

                           b)

                           lietotājs:

                                       —

                                          HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Čehijas Republika.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (14)

               Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tāds pats kā sākotnējā regulā, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismi, kurus parasti lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050) (“attiecīgais ražojums”). Šie piespiešanas mehānismi sastāv no izliektiem un (parasti diviem) izturīgiem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos. Riņķu ātršuvēju mehānismi, ko arī klasificē ar to pašu KN kodu, šajā izmeklēšanā neietilpst attiecīgā ražojuma jomā.

               (15)

               Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko Savienības ražotāji izgatavo Savienībā, ir vienas un tās pašas tehniskās un fizikālās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (16)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pēc spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

         1.   Ievadpiezīmes

               (17)

               Kā minēts 9. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sākumā sazinājās, izmeklēšanā nesadarbojās. Ķīnas iestādes tika informētas par šo faktu, kā arī par iespējamu pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu, un tām tika dota iespēja iesniegt komentārus. Par šo jautājumu komentāri nav saņemti.

               (18)

               Tāpēc un saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi attiecībā uz dempinga iespējamu turpināšanos vai atkārtošanos bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem, jo īpaši ar publiskā telpā pieejamo informāciju, piemēram, oficiālajās uzņēmumu tīmekļa vietnēs un ražojumu meklētājprogrammās, pārskatīšanas pieprasījumā un uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no sadarbībā iesaistītajām ieinteresētajām personām (proti, no pieprasījuma iesniedzējiem un no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem).

         2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

               (19)

               Normālās vērtības noteikšanas nolūkā paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta analogās valsts iesaistīšana.

               (20)

               Attiecībā uz eksporta cenu abu ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja noteikt eksporta pārdevumu apjomus vai cenas, pamatojoties uz darījumiem. Tādēļ Komisija apsvēra alternatīvas iespējas eksporta cenas noteikšanai.

               (21)

               Pirmkārt, apsvēra iespēju kā alternatīvu metodi eksporta cenu noteikšanai izmantot Eurostat datus, tos salīdzinot ar citiem pieejamiem datiem. Konstatēja, ka minētie dati nav derīgi, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī tādu ražojumu importu, kas nav attiecīgais ražojums, un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētiem preču veidiem.

               (22)

               Otrkārt, Komisija arī apsvēra iespēju izmantot pārskatīšanas pieprasījumā minētās eksporta cenas. Jāatgādina, ka šāda metode tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā un tā ļauj veikt konkrētu preču veidu salīdzinājumu. Diemžēl pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajos rēķinos norādītās cenas attiecās uz eksportu uz citām trešām valstīm.

               (23)

               Attiecīgi nebija iespējams veikt dempinga aprēķinus, pamatojoties uz eksporta cenām uz Savienību, kā arī gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tādēļ izmeklēšanā galveno uzmanību pievērsa dempinga atkārtošanās iespējamībai.

         3.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

               (24)

               Izmeklējot dempinga atkārtošanās iespējamību, tika izvērtēti šādi aspekti: attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm, ražošanas jauda, ražošanas apjoms un atlikusī jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums importam no ĶTR.

         3.1.   Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm

               (25)

               Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību salīdzināja ar ĶTR eksporta cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

         3.1.1.   Normālās vērtības noteikšanas pamats

               (26)

               Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.

               (27)

               Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā minēti vairāki ražotāji citās tirgus ekonomikas valstīs ārpus Savienības (proti, Indijā, Irānā un Taizemē). Sākot pārskatīšanas procedūru, Komisija sazinājās ar šiem ražotājiem, kā arī ar citiem potenciālajiem šādu valstu ražotājiem, ko varēja identificēt publiski pieejamos avotos.

               (28)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu bija norādīts, ka gadījumā, ja citu tirgus ekonomikas valstu, kas ir ārpus Savienības, ražotāji nesadarbosies, Komisija normālās vērtības noteikšanai par pamatu plāno izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Un arī sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par pamatu tika izmantotas Savienībā samaksātās vai maksājamās cenas.

               (29)

               Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza komentārus par iepriekšminētās normālās vērtības noteikšanas metodes piemērotību.

               (30)

               Šajā pārskatīšanā nesadarbojās neviens no tiem ražotājiem citās tirgus ekonomikas valstīs, kas ir ārpus Savienības, ar kuriem Komisija sazinājās.

               (31)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisijai nebija citas iespējas kā vien par pamatu normālās vērtības noteikšanai izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.

         3.1.2.   Normālā vērtība

               (32)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu un kā paskaidrots iepriekš 26. līdz 31. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, izmantojot par līdzīgu ražojumu Savienībā parastā tirdzniecības apritē samaksātu vai maksājamu cenu.

               (33)

               Rezultātā par normālo vērtību noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto iekšzemes tirgus pārdevumu cenu nesaistītiem pircējiem.

               (34)

               Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma, ko izlasē iekļautie Savienības ražotāji iekšzemes tirgū pārdevuši neatkarīgiem pircējiem, pārdevumu apjoms ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdevumu apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kopējā pārdevumu apjoma, kas eksportēts uz Savienību, noteikšanai bija jāizmanto pieejamā informācija. Kā minēts 21. apsvērumā, Eurostat un citus statistikas datus uzskatīja par nederīgiem dempinga turpināšanās noteikšanai, bet tos var izmantot Savienībā importētā apjoma noteikšanai (nepieciešams, lai noteiktu kopējo no ĶTR eksportēto apjomu). Tādējādi izlasē iekļauto Savienības ražotāju iekšzemes pārdevumi PIP laikā tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem. ĶTR eksportētāju nesadarbošanās dēļ konkrētu preču veidu reprezentativitāti nebija iespējams noteikt.

               (35)

               Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir veikti parastā tirdzniecības apritē, proti, vai izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās tirdzniecības cenas ir vienādas vai lielākas par vidējām ražošanas izmaksām un tādējādi rentablas.

               (36)

               Tādā veidā konstatēja, ka Savienības ražotāju pārdevumu vidējie rādītāji ir rentabli, un tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām pārdevumu cenām.

         3.1.3.   Eksporta cena

               (37)

               Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, vispiemērotākais pamats šķita pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija par ĶTR eksporta cenām uz trešām valstīm.

         3.1.4.   Salīdzinājums

               (38)

               Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumam izmantoja EXW cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā minētā eksporta cena uz trešām valstīm bija ievērojami mazāka nekā normālā vērtība (vairāk nekā 30 %). Tas norāda, ka, importējot Savienībā, tās visdrīzāk būtu dempinga cenas, ja pasākumi tiktu atcelti.

         3.2.   Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda

               (39)

               Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, par pamatu turpmākiem secinājumiem izmantota vienīgi pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija, to pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju.

               (40)

               Tādējādi, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares informāciju, konstatēja, ka ĶTR PM aplēstā ražošanas jauda ir vismaz robežās no 600 miljoniem līdz 700 miljoniem gabalu.

               (41)

               Turklāt izmeklēšanā gūtā informācija liecina, ka lielāka pieprasījuma gadījumā PM ražošanas jaudu ĶTR var bez pūlēm palielināt, inter alia, pieņemot darbā papildu darbaspēku un veicot nelielus ieguldījumus darbarīkos.

               (42)

               Citi komentāri un/vai informācija saistībā ar ražošanas jaudu ĶTR no ieinteresētajām personām nav saņemti.

               (43)

               Tātad ražošanas jauda ĶTR ir apmēram par 170–350 % lielāka nekā Savienības patēriņš un ievērojami lielāka par Savienības ražošanas apjomu.

         3.3.   ĶTR ražotāju eksportētāju ražošanas apjoms un neizmantotā jauda

               (44)

               Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, informācija par faktisko ražošanas apjomu un neizmantoto jaudu iegūta galvenokārt no pārskatīšanas pieprasījumā ietvertajiem datiem, tos pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju.

               (45)

               Pārskatīšanas pieprasījumā minētā PM ražošanas apjoma aplēse bija 200–400 miljoni gabalu un neizmantotās jaudas aplēse bija 200–500 miljoni gabalu. Šī neizmantotā jauda aptuveni atbilst Savienības patēriņam.

               (46)

               Iesniegto aplēšu salīdzinājums ar publiskā telpā pieejamo informāciju, ko veica, kad vien tas bija iespējams, liecināja par aplēšu pamatotību.

               (47)

               Attiecībā uz neizmantoto jaudu, kā minēts 41. apsvērumā, izmeklēšanā gūtā informācija liecina, ka palielināta pieprasījuma gadījumā PM ražošanas jaudu ĶTR var bez pūlēm palielināt, inter alia, pieņemot darbā papildu darbaspēku un veicot nelielus ieguldījumus darbarīkos.

               (48)

               Tātad var loģiski secināt, ka ĶTR pastāv ievērojama neizmantotā jauda. Kā paskaidrots 49. līdz 55. apsvērumā, pastāv liela iespējamība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā šī neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.

         3.4.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (49)

               Šīs pārskatīšanas laikā savāktā informācija liecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgus būtu pievilcīgs PM importam no ĶTR. Jāatgādina, ka pirms pasākumu ieviešanas Savienības patēriņš bija nozīmīgs un sasniedza gandrīz 400 miljonus gabalu. Vienlaikus imports no ĶTR bija vairāk nekā 200 miljoni gabalu, kas ir vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā patēriņa.

               (50)

               Izmeklēšana liecināja, ka PM pieprasījums Savienībā joprojām ir nozīmīgs. Kā minēts 63.–64. un 98. apsvērumā, Savienības patēriņš attiecīgajā periodā ir samazinājies pavisam nedaudz, un Savienības tirgus ir joprojām pasaulē lielākais PM tirgus, kas veido vairāk nekā 50 % no pasaules tirgus.

               (51)

               Turklāt pastāv arī daži citi PM tirgi, par kuriem nav domājams, ka tie varētu uzņemt pārpalikušo ĶTR jaudu.

               (52)

               Turklāt, kā minēts 38. apsvērumā, salīdzinājums starp ĶTR izcelsmes importa tālākā eksporta uz trešām valstīm cenām un Savienības tirgus cenām liecina, ka Savienības tirgus būtu pievilcīgs šādam mazcenas importam gadījumā, ja pasākumus atceltu. Iepriekšminēto pamato arī fakts, ka Savienības tirgū dominējošās cenas pārsvarā ir augstākas nekā citos eksporta tirgos.

               (53)

               Ievērojot minētos apsvērumus, pastāv liela varbūtība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu.

               (54)

               Publiskā telpā pieejamā informācija par ĶTR ražotājiem liecina, ka šādi uzņēmumi bieži savus pārdevumus novirza galvenokārt vai vienīgi uz eksporta tirgu.

               (55)

               Visbeidzot, būtu jāpiezīmē, ka kopš galīgo pasākumu noteikšanas ir novēroti vairāki gadījumi, kad PM imports klasificēts nepareizi, lielus atsevišķu PM un vāku daudzumus deklarējot kā veselas dokumentu mapes. Tādējādi par šādu importu netika veikti maksājumi. Šāda nepareiza klasificēšana Muitas kodeksa komiteju (2010. gada novembrī) rosināja izdot paziņojumu, kurā paskaidrots, ka šādā veidā importēti PM jādeklarē atsevišķi. Vēl ir par agru noteikt, vai šāds paziņojums ir devis gaidīto rezultātu, un Komisija plāno cieši uzraudzīt situāciju. Tomēr šāda prakse ir vēl viens apliecinājums tam, ka, neskatoties uz pasākumiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs.

         3.5.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

               (56)

               Kā minēts 38. apsvērumā, pārskatīšanas pieprasījumā iekļautais salīdzinājums starp eksporta cenām uz citām trešām valstīm un Savienības tirgus cenām liecina, ka dempinga atkārtošanās varbūtība ir liela.

               (57)

               Turklāt, ievērojot nozīmīgo ĶTR pieejamo ražošanas jaudu, Ķīnas ražotāju spēju strauji palielināt savus ražošanas apjomus un novirzīt tos eksportam, šāda eksporta iespējamās zemās cenas un Savienības tirgus pievilcīgumu šādam eksportam, var loģiski secināt, ka pasākumu atcelšanas rezultātā pieaugtu PM eksporta par dempinga cenām apjoms no ĶTR uz Savienību.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (58)

               PIP laikā Savienībā bija seši zināmi PM ražotāji, no kuriem trīs šajā gadījumā ir pieteikuma iesniedzēji. Citi uzņēmumi šīs izmeklēšanas laikā nav pieteikušies kā Savienības ražotāji. Tāpēc var uzskatīt, ka šie seši ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē (turpmāk “Savienības ražošanas nozare”).

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Ievadpiezīmes

               (59)

               Kaitējuma izvērtēšanai nepieciešamos datus ņēma no Eurostat statistikas un citiem Komisijai pieejamiem statistikas avotiem, no pārskatīšanas pieprasījuma, atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumu laikā iegūtās informācijas.

               (60)

               Makroekonomikas rādītāju, proti, ražošanas apjoma, ražošanas jaudas, jaudas izmantojuma, pārdevumu Savienībā un trešo valstu tirgos, tirgus daļas, izaugsmes, nodarbinātības un ražīguma, faktiskās dempinga starpības lieluma un atgūšanās no iepriekšējā dempinga pamatā ir Savienības ražošanas nozares iesniegtie dati. Šajā kontekstā atbildes uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, papildināja ar visu citu Savienības ražotāju sniegto informāciju.

               (61)

               Mikroekonomikas rādītāji, proti, krājumi, algas, pārdevumu cenas, rentabilitāte, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu, balstīti uz divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtajiem datiem. Tā kā izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas un pārdevumu apjoma, izlasē iekļautie Savienības ražotāji šīs izmeklēšanas mērķiem ir uzskatāmi par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozares pārstāvjiem. Datus par abiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem var sniegt vienīgi indeksētā veidā, lai saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti, ievērojot pamatregulas 19. pantu.

               (62)

               Ķīnas ražotāju eksportētāju un nesaistītu importētāju nesadarbošanās dēļ importa cenu un cenu dempinga izmaiņu informācijai pamatā ir tādi alternatīvi avoti kā pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami konfidenciāli statistikas dati, kā arī pārbaudes apmeklējumu laikā iegūtā informācija. Importa datu pamatā ir pārskatīšanas pieprasījums, kurā izmantoti Eurostat dati. Ievērojot to, ka minētie dati aptver arī citu ražojumu, ne tikai attiecīgā ražojuma importu, tos salīdzināja ar citiem Komisijai pieejamu konfidenciālu statistikas avotu datiem un pienācīgi koriģēja. Tādēļ daži skaitļi turpmākajās tabulās ir indeksēti vai grupēti, lai saglabātu statistikas konfidencialitāti.

         2.   Patēriņš Savienības tirgū

               (63)

               Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienības tirgū un importiem. Konstatētais patēriņš PIP laikā bija robežās no 200 līdz 350 miljoniem gabalu.

               (64)

               Attiecīgajā periodā PM patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Tam par iemeslu daļēji varētu būt ekonomikas krīze, kā arī patēriņa tendenču izmaiņas (piemēram, dabai draudzīgas biroja prakses veicināšana, vispārējais administratīvā darba samazinājums).

                  1.   tabula

                  Patēriņš

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Apjoms

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              84

                              90

                              88

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.

         3.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

               (65)

               Kā minēts turpmāk 2. tabulā, attiecīgajā periodā tirgus daļa samazinājās par 54 %.

               (66)

               Turklāt kopš antidempinga maksājumu ieviešanas 2006. gadā imports no Ķīnas ievērojami samazinājās no tirgus daļas 51 % apmērā sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 7–15 % PIP laikā. Importa no ĶTR apjomi attiecīgā perioda laikā joprojām bija nelieli spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr Ķīna joprojām bija Savienībā importētā kopapjoma lielākais avots (no 85 līdz 95 % PIP laikā), jo citas trešās valstis PM eksportēja nelielos daudzumos. Attiecīgajā periodā imports samazinājās par 59 %.

                  2.   tabula

                  Imports no ĶTR

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Importa apjoma indekss (2008. gads = 100)

                           100

                           56

                           44

                           41

                           Importa tirgus daļas indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              66

                              48

                              46

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.

         4.   Importa no ĶTR tendences un dempings

   4.1.   Cenu tendences

               (67)

               Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ un alternatīvu avotu trūkuma dēļ nebija iespējams noteikt precīzu importa cenu. Kā paskaidrots 21. apvērumā, tā notika tāpēc, ka statistikas datus uzskatīja par nederīgiem, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī citu ražojumu importu un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētu preču veidiem.

               (68)

               Tomēr var secināt, ka pārējie Komisijai pieejamie konfidenciālās statistikas avoti bija piemēroti, lai parādītu vispārējās importa no ĶTR cenu tendences. Importa cenu tendences liecina par cenu pieaugumu attiecīgajā periodā.

                  3.   tabula

                  Attiecīgā ražojuma importa cenas

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           ĶTR

                              Indekss

                              100

                              102

                              118

                              118

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.

         4.2.   Dempings

               (69)

               Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un trūka alternatīvu datu avotu, par pamatu dempinga aprēķiniem 37. apsvērumā minēto iemeslu dēļ izmantoja pārskatīšanas pieprasījumā norādītās eksporta uz trešām valstīm cenas. Orientējoši noteiktā dempinga starpība ir apmēram 20 %.

         5.   Importa apjoms un importa no citām trešām valstīm tirgus daļa

               (70)

               Pasaules nozīmīgākie PM ražotāji atrodas Savienībā un ĶTR. Importa apjoms no citām trešām valstīm, piemēram, no Indijas, bija nenozīmīgs, mazāks par 1 %.

         6.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (71)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         6.1.   Makroekonomiskie elementi

   a)   Ražošanas apjoms

               (72)

               Ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā daudz nemainījās, izņemot 2009. gadu. Samazinājums 2009. gadā, kam par iemeslu daļēji bija pasaules ekonomikas krīze, tika kompensēts ar pieaugumu 2010. gadā.

               (73)

               Neraugoties uz pārdevumu apjoma samazināšanos Savienībā, kā paskaidrots 75. līdz 77. apsvērumā, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ražošanas apjomus varēja saglabāt tādēļ, ka bija spējīgi palielināt eksporta apjomus uz trešo valstu tirgiem, kā paskaidrots 78. apsvērumā.

                  4.   tabula

                  Kopējais Savienības ražošanas apjoms

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Daudzums (tūkstoši gabalu)

                           Ražošanas apjoms

                           351 480

                           301 661

                           360 007

                           354 646

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              86

                              102

                              101

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         b)   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (74)

               Ražošanas jauda nedaudz palielinājās, jo tika veikti ieguldījumi jaudas palielinājumam un attiecīgajā periodā Savienības ražotāji uzsāka modernizāciju. Jaudas izmantojums bija diezgan nemainīgs, un 2009. gadā tas mazliet samazinājās. Šā nelielā samazinājuma galvenais iemesls ir pasaules ekonomikas krīzes ietekme konkrētajā gadā.

                  5.   tabula

                  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Daudzums (tūkstoši gabalu)

                           Ražošanas jauda

                           452 407

                           453 323

                           465 984

                           465 401

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              100

                              103

                              103

                           Jaudas izmantojums

                           77,7 %

                           66,5 %

                           77,3 %

                           76,2 %

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              86

                              99

                              98

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         c)   Pārdevumu apjoms Savienībā

               (75)

               Turpmāk minētie skaitļi raksturo Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū.

                  6.   tabula

                  Pārdevumi nesaistītiem pircējiem

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Daudzums (tūkstoši gabalu)

                           315 715

                           281 281

                           309 941

                           304 444

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              89

                              98

                              96

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

               (76)

               Attiecīgajā periodā pārdevumu apjoms Savienībā samazinājās par 4 %.

               (77)

               Pārdevumu apjoms 2009. gadā samazinājās par 11 %. Par šā samazinājuma iemeslu uzskatāma pasaules ekonomikas krīze. Turpmākajos gados pārdevumu apjoms uzlabojās, un PIP laikā tas bija tuvu 2008. gada skaitļiem.

         d)   Pārdevumi uz trešo valstu tirgiem

               (78)

               Turpmāk minētie skaitļi raksturo Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomus uz trešo valstu tirgiem un parāda strauju pārdevumu apjoma pieaugumu attiecīgajā periodā.

                  7.   tabula

                  Pārdevumi trešām valstīm

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Daudzums (tūkstoši gabalu)

                           26 750

                           42 105

                           59 221

                           57 148

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              157

                              221

                              214

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         e)   Tirgus daļa

               (79)

               Neraugoties uz pārdevumu apjoma samazināšanos Savienībā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā sasniedza 80 līdz 93 %. Savienības tirgus daļas pieaugums ir Savienības patēriņa samazinājuma un importa no ĶTR tirgus daļas samazinājuma rezultāts.

                  8.   tabula

                  Savienības tirgus daļa

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              106

                              109

                              109

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat un citi Komisijai pieejami statistikas avoti.

         f)   Izaugsme

               (80)

               Laikā no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 12 %. Savienības ražotāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū samazinājās par 4 %. Savienības ražotāju tirgus daļa pieauga par 9 %.

         g)   Nodarbinātība

               (81)

               Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās. Šis samazinājums bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares uzsākto ražošanas procesa modernizāciju un mehanizāciju.

                  9.   tabula

                  Nodarbinātība Savienībā

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Nodarbināto skaits

                           710

                           588

                           561

                           552

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              83

                              79

                              78

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         h)   Ražīgums

               (82)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīguma rādītājs, ko mēra kā vienas nodarbinātās personas saražoto apjomu gadā, attiecīgajā periodā uzlabojās, bet 2010. gadā un PIP laikā nemainījās.

               (83)

               Šis ražīguma uzlabojums bija saistīts ar uzsākto modernizācijas procesu, kurš aprakstīts 93. apsvērumā.

                  10.   tabula

                  Ražīgums

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Ražīgums (tūkstoši gabalu/gadā)

                           495

                           513

                           642

                           642

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              104

                              130

                              130

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         i)   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (84)

               Jāatgādina, ka 19. līdz 23. apsvērumā minēto apstākļu dēļ dempinga aprēķinu nebija iespējams veikt. Tomēr dempinga atkārtošanās iespējamība tika konstatēta, izmantojot salīdzinājumu starp normālo vērtību, kuras noteikšanā par pamatu ņemtas vidējās Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenas, un eksporta cenu, kuras noteikšanā par pamatu ņemtas pārdevumu uz trešām valstīm cenas.

               (85)

               Izvērtējums liecina, ka Savienības ražošanas nozares rādītāji pēc pasākumu ieviešanas pret importu par dempinga cenām ir lielā mērā uzlabojušies un spēkā esošie pasākumi ir iedarbīgi.

         6.2.   Mikroekonomikas elementi

   a)   Krājumi

               (86)

               Šajā tabulā norādītie skaitļi raksturo krājumu apjomu katra laikposma beigās.

                  11.   tabula

                  Krājumi laikposma beigās

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              43

                              61

                              83

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

               (87)

               Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozares krājumi nav atbilstīgs rādītājs Savienības ekonomiskās situācijas noteikšanai, jo krājumu daudzums mainās atkarībā no sezonas.

         b)   Algas

               (88)

               Attiecīgajā periodā darbinieka vidējā alga palielinājās par 33 %.

                  12.   tabula

                  Algas (izmaksas uz vienu darbinieku)

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              116

                              133

                              133

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         c)   Pārdevumu cenas

               (89)

               PM vidējās cenas Savienībā laikā no 2008. gada līdz PIP nedaudz palielinājās. Relatīvais samazinājums 2010. gadā salīdzinājumā ar 2009. gadu ir saistīts ar izejmateriālu cenu svārstībām.

                  13.   tabula

                  Vienības cena Savienības tirgū

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              103

                              101

                              104

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         d)   Rentabilitāte

               (90)

               Turpmāk redzamie rentabilitātes rādītāji ir aprēķināti, izsakot Savienības ražošanas nozares gūtos finanšu rezultātus procentos no Savienības tirgus kopējā apgrozījuma.

                  14.   tabula

                  Rentabilitāte

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              107

                              105

                              104

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

               (91)

               Pirms galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gadā Savienības ražošanas nozare cieta lielus zaudējumus. Pēc tam PM ražošanas nozares ekonomiskā situācija attiecīgajā periodā uzlabojās, bet rentabilitāte PIP laikā joprojām bija zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktā 5 % rentabilitātes mērķa.

         e)   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

               (92)

               Ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas tendences redzamas nākamajā tabulā.

                  15.   tabula

                  Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Ieguldījumi

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              152

                              41

                              51

                           Ienākums no ieguldījumiem

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              111

                              109

                              108

                           Naudas plūsma

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              291

                              247

                              236

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

               (93)

               Atgūstoties pēc pasākumu ieviešanas 2006. gadā, ražošanas nozare veica būtiskus ieguldījumus ražošanas iekārtu modernizēšanā un paplašināšanā, jo īpaši 2008. un 2009. gadā. Par uzlaboto rentabilitāti liecina arī uzlabotais naudas plūsmas rādītājs.

         f)   Spēja piesaistīt kapitālu

               (94)

               Izmeklēšanas gaitā neatklājās nekādas problēmas saistībā ar Savienības spēju piesaistīt kapitālu.

         6.3.   Secinājums par ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (95)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto izvērtējumu, redzams, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir uzlabojies un ražošanas nozare pēc pasākumu ieviešanas 2006. gadā spēj pastāvēt. Tomēr, ievērojot to, ka iepriekšminētās labvēlīgās pārmaiņas ir notikušas tikai pēc pasākumu ieviešanas, nodarbinātība samazinās un rentabilitāte joprojām ir mazāka par noteikto mērķa radītāju, uzskatāms, ka ražošanas nozares stāvoklis ir nedrošs un nestabils. Tādēļ var secināt, ka saskaņā ar pierādījumiem kaitējuma likvidēšanas daļējais vai pilnīgais iemesls ir ieviestie pasākumi.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (96)

               Kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir būtiski uzlabojies. Tomēr šā izvērtējuma rezultāti liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nedrošs un nestabils.

               (97)

               Šādos apstākļos ir atbilstīgi izvērtēt būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamību, lai noskaidrotu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā prognozētās ĶTR izcelsmes ražojumu importa apjomu un cenu izmaiņas turpinātu pasliktināt pašreizējo stāvokli, kā sīkāk paskaidrots turpmāk 98. līdz 106. apsvērumā.

               (98)

               Pasaulē ir divi galvenie PM ražotāji – ĶTR un Savienība. Savienība ir pasaulē lielākais PM tirgus, kam seko Dienvidamerika un Krievija. Citās valstīs, piemēram, Indijā, ir nelieli ražotāji, kas pārsvarā apgādā iekšzemes tirgu. ASV un Kanādā izmanto cita veida dokumentu iesiešanas sistēmas.

               (99)

               Jāatgādina, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda un ka PM ražošanas apjomu ĶTR varētu bez grūtībām palielināt, kā paskaidrots 45. līdz 48. apsvērumā.

               (100)

               Vēl jāatgādina tas, ka ĶTR pieejamā neizmantotā jauda aptuveni atbilst Savienības patēriņam (skatīt 45. apsvērumu).

               (101)

               Vēl ir konstatēts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR PM papildu ražošanas apjoms, visticamāk, tiktu eksportēts uz Savienību (skatīt 53. apsvērumu). Tam par pamatu ir fakts, ka Savienības tirgus joprojām ir pasaulē lielākais PM tirgus, kam raksturīgs samērā stabils patēriņš, jo Savienības tirgū dominējošās cenas pārsvarā ir augstākas nekā citos eksporta tirgos (skatīt 52. apsvērumu). Būtu arī jāņem vērā, ka bez Savienības un ĶTR ir arī citas nozīmīgas eksportētājvalstis, kas ražo PM.

               (102)

               Turklāt, kā minēts 41. apsvērumā, ražošanas jaudu ĶTR bez grūtībām var palielināt, nodrošinot papildu darbaspēku. Tādēļ Savienības patēriņa pieprasījuma pieaugumu varētu kompensēt ĶTR eksports. Ņemot vērā Ķīnas importa iespējamo zemo cenu, par kuru liecina salīdzinājums ar tās eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem, un šķietami neierobežotās iespējas piegādāt par zemām cenām, Savienības ražošanas nozare, visticamāk, nespētu izmantot pieprasījuma pieaugumu savā labā, un tas izraisītu būtisku tirgus daļas sarukumu, ja pasākumi tiktu atcelti.

               (103)

               Tādējādi domājams, ka, nākotnē būtiski pieaugot PM importa no ĶTR apjomam Savienībā, varētu rasties ļoti nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Kā minēts iepriekš, pasākumu atcelšanas gadījumā paredzams, ka no ĶTR importēto PM apjoms būs ievērojams. Turklāt šāds imports, visticamāk, Savienības tirgū un tādējādi arī Savienības ražošanas nozarē radīs nozīmīgu cenu spiedienu, ko apliecina dati par cenu līmeni trešo valstu tirgos. Patiesi, saskaņā ar pieejamajiem datiem ir aplēsts, ka Ķīnas cenas pašlaik ir par 20 % zemākas nekā Savienības cenas, kā aprakstīts 69. apsvērumā, un tas liecina par lielu varbūtību, ka pasākumu atcelšanas gadījumā importa no Ķīnas cenas būs daudz zemākas par Savienības cenām.

               (104)

               Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas eksportētājiem pierāda arī mēģinājumi nepareizi klasificēt preces, lai izvairītos no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem (skatīt 55. apsvērumu).

               (105)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir ticams, ka, izbeidzot antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes PM importu, Savienībā strauji pieaugtu šīs valsts importa apjoms par ļoti zemām cenām, kas, visticamāk, būtu krietni zemākas par Savienības cenām. Tas radītu būtisku kaitējumu, un ražošanas nozares pēdējos gados veiktie ieguldījumi un centieni atgūties būtu bijuši veltīgi.

               (106)

               Tādējādi tika secināts, ka pēc spēkā esošo ĶTR izcelsmes PM importam noteikto pasākumu atcelšanas kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, atkārtotos.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievadpiezīmes

               (107)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā.

               (108)

               Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

               (109)

               Sākotnējā izmeklēšanā tika atzīts, ka pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņbeigu pārskatīšana, tādējādi tiek izvērtēta situācija, kurā ir spēkā antidempinga pasākumi.

               (110)

               Tāpēc tika pārbaudīts, vai pastāv nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, neraugoties uz konstatējumiem par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ka šajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (111)

               Antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz importu no attiecīgās valsts dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei sasniegt pienācīgu rentabilitātes līmeni, jo tas palīdzētu izvairīties no situācijas, ka Savienības ražošanas nozare tiek izstumta no tirgus ievērojama ĶTR importa apjoma dēļ.

               (112)

               Nepārprotami pastāv iespējamība, ka atkārtotos dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare arī turpmāk gūtu labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.

               (113)

               Tādējādi tiek secināts, ka pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         3.   Importētāju un lietotāju intereses

               (114)

               Kā norādīts iepriekš, neviens no zināmajiem nesaistītajiem importētājiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. PM importētāji parasti ir vienlaikus arī attiecīgā ražojuma lietotāji, jo tie to izmanto dokumentu mapju (“DM”) ražošanā.

               (115)

               Vairāki lietotāji, proti, DM ražotāji, pieteicās izmeklēšanas laikā. Tikai viens lietotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, un šajās atbildēs norādītos datus pārbaudes apmeklējuma laikā varēja pārbaudīt tikai daļēji.

               (116)

               Viens lietotājs, kuru apmeklēja pārbaudes nolūkā, iebilda, ka pasākumi būtu jāattiecina arī uz DM importu no ĶTR. Taču šie iebildumi nebija pamatoti ar pierādījumiem.

               (117)

               Divi lietotāji iebilda pret pasākumu turpināšanu. Taču viņu apgalvojumiem nebija pamatojuma.

               (118)

               No otras puses, izvērtējums arī parādīja, ka gadījumā, ja Ķīna pasākumu atcelšanas rezultātā kļūtu par vienīgo PM piegādātāju, tiktu apdraudēta arī mapju ražotāju pastāvēšana, jo pasaules PM tirgū izzustu konkurence. Tādēļ uzskatīja, ka spēkā esošie pasākumi pasaules PM tirgū veicina piegāžu avotu dažādību un konkurenci, kas noteikti ir lietotāju interesēs.

               (119)

               Pārējo trīs piegādātāju, kuri izmanto vienīgi Savienībā ražotus PM, nostāja bija neitrāla, un viens no tiem atbalstīja pasākumu turpināšanu.

               (120)

               Ņemot vērā to, ka PM izmaksas ir neliela procentuāla daļa no DM mazumtirdzniecības cenas, pasākumiem nav gandrīz nekādas ietekmes uz galīgā ražojuma (DM) cenu un tādējādi – uz galapatērētājiem.

         4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (121)

               Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, ir secināms, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (122)

               Visas personas saņēma informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt pasākumu saglabāšanu. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Iesniegtā informācija un komentāri tika izvērtēti, taču tie nemainīja būtiskos faktus un apsvērumus, kas pamatoja lēmumu saglabāt antidempinga pasākumus.

               (123)

               No iepriekšminētā var secināt, ka būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes piespiešanas mehānismu importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 2. punktā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam, kurus parasti lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs un kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050). Šie piespiešanas mehānismi sastāv no izliektiem un (parasti diviem) izturīgiem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:

               Ražotājs

               Antidempinga maksājums

                  Taric papildu kods

               Uzņēmums Dongguan Nanzha Leco Stationery

                  The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Ķīna

               27,1 %

               A729

               Visi pārējie uzņēmumi

               47,4 %

               A999

         3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 30. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 205, 27.7.2006., 1. lpp.

      (3)  OV C 5, 8.1.2011., 11. lpp.

      (4)  OV C 217, 23.7.2011., 35. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 12/2012 ( 2012. gada 10. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               11.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 7/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 12/2012
   (2012. gada 10. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 10. janvārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  61,0

                  TN

                  101,1

                  TR

                  107,6

                  ZZ

                  89,9

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  TR

                  156,6

                  ZZ

                  169,4

                  0709 91 00

                  EG

                  208,4

                  ZZ

                  208,4

                  0709 93 10

                  MA

                  64,4

                  TR

                  145,3

                  ZZ

                  104,9

                  0805 10 20

                  EG

                  70,2

                  MA

                  59,3

                  TR

                  75,5

                  ZZ

                  68,3

                  0805 20 10

                  MA

                  73,1

                  ZZ

                  73,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  70,8

                  MA

                  62,0

                  TR

                  79,5

                  ZZ

                  70,8

                  0805 50 10

                  MA

                  126,4

                  TR

                  59,3

                  ZZ

                  92,9

                  0808 10 80

                  CA

                  125,9

                  US

                  111,1

                  ZA

                  128,3

                  ZZ

                  121,8

                  0808 30 90

                  CN

                  42,7

                  US

                  116,7

                  ZZ

                  79,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/173 (2017. gada 1. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1292/2008 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 887/2011 attiecībā uz Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 un Enterococcus faecium CECT 4515 atļaujas turētāja nosaukumu (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               2.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 28/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/173
   (2017. gada 1. februāris),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1292/2008 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 887/2011 attiecībā uz Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 un Enterococcus faecium CECT 4515 atļaujas turētāja nosaukumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Uzņēmums Norel S.A. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu ir iesniedzis pieteikumu, kurā ierosina mainīt atļaujas turētāja nosaukumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1292/2008 (2) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 887/2011 (3).

               (2)

               Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka uzņēmums Evonik Nutrition & Care GmbH ir iegādājies no Norel S.A. tirdzniecības tiesības uz barības piedevu Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 un barības piedevu Enterococcus faecium CECT 4515 un ka tiesības ir spēkā no 2016. gada 4. jūlija. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis attiecīgus datus, kas pamato tā pieprasījumu.

               (3)

               Ierosinātās izmaiņas attiecībā uz atļaujas turētāju ir tikai administratīvas, tāpēc jauns attiecīgo piedevu novērtējums nav nepieciešams. Par pieteikumu tika informēta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde.

               (4)

               Lai uzņēmums Evonik Nutrition & Care GmbH varētu izmantot savas tirdzniecības tiesības, ir jāmaina attiecīgo atļauju nosacījumi.

               (5)

               Tāpēc Regula (EK) Nr. 1292/2008 un Īstenošanas regula (ES) Nr. 887/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

               (6)

               Tā kā drošuma apsvērumu dēļ nav nepieciešama tūlītēja ar šo regulu izdarīto grozījumu piemērošana Regulai (EK) Nr. 1292/2008 un Īstenošanas regulai (ES) Nr. 887/2011, ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kura laikā varētu izlietot pašreizējos krājumus.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1292/2008 grozījums
   Regulas (EK) Nr. 1292/2008 pielikuma 2. slejā nosaukumu “Norel S.A.” aizstāj ar nosaukumu “Evonik Nutrition & Care GmbH”.
   2. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 887/2011 grozījums
   Īstenošanas regulu (ES) Nr. 887/2011 groza šādi:

               a)

               virsrakstā nosaukumu “Norel S.A.” aizstāj ar nosaukumu “Evonik Nutrition & Care GmbH”;

               b)

               pielikuma 2. slejā nosaukumu “Norel S.A.” aizstāj ar nosaukumu “Evonik Nutrition & Care GmbH”.

         3. pants
   Pārejas pasākumi
   Esošos piedevu krājumus, kuri atbilst noteikumiem, ko piemēroja pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, var turpināt laist tirgū un lietot, līdz šie krājumi beidzas.
   4. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 1. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  Komisijas 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1292/2008 par atļauju kā barības piedevu lietot Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol un Ecobiol plus) (OV L 340, 19.12.2008., 36. lpp.).

      (3)  Komisijas 2011. gada 5. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 887/2011 par atļauju izmantot preparātu Enterococcus faecium CECT 4515 kā pārtikas piedevu gaļas cāļiem (atļaujas turētājs Norel S.A.) (OV L 229, 6.9.2011., 7. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 706/2014 ( 2014. gada 25. jūnijs ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 972/2006 attiecībā uz ievedmuitas nodokli basmati rīsiem

text:
               26.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 186/54

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 706/2014
   (2014. gada 25. jūnijs),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 972/2006 attiecībā uz ievedmuitas nodokli basmati rīsiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta a) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar nolīgumu, kas attiecībā uz rīsiem noslēgts starp Eiropas Savienību un Indiju (2) un apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2004/617/EK (3), dažu Indijas izcelsmes lobītu basmati rīsu šķirņu importam piemērojamais ievedmuitas nodoklis ir nulle.

               (2)

               Saskaņā ar nolīgumu, kas attiecībā uz rīsiem noslēgts starp Eiropas Savienību un Pakistānu (4) un apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2004/618/EK (5), dažu Pakistānas izcelsmes lobītu basmati rīsu šķirņu importam piemērojamais ievedmuitas nodoklis ir nulle.

               (3)

               Lai īstenotu šos nolīgumus, Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (6) 138. pants paredzēja, ka lobīto basmati rīsu šķirnēm, uz kurām attiecas minētie nolīgumi, atbilstīgi Komisijas paredzētiem nosacījumiem bija jāpiemēro ievedmuitas nodokļa nulles likme. Šie nosacījumi ir paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 972/2006 (7).

               (4)

               Regulā (ES) Nr. 1308/2013, ar ko atceļ un aizstāj Regulu (EK) Nr. 1234/2007, nav Regulas (EK) Nr. 1234/2007 138. pantam līdzīga noteikuma. Attiecībā uz ievedmuitas nodokli Regulas (ES) Nr. 1308/2013 183. pants pilnvaro Komisiju pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka piemērotā ievedmuitas nodokļa apmēru saskaņā ar noteikumiem, kas cita starpā paredzēti starptautiskā nolīgumā, kas noslēgts saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību.

               (5)

               Lai turpinātu ievērot starp Savienību un Indiju un starp Savienību un Pakistānu noslēgtā nolīguma noteikumus, Regulā (EK) Nr. 972/2006 būtu paredz, ka lobīto basmati rīsu šķirnēm, uz kurām attiecas minētie nolīgumi, būtu jāpiemēro ievedmuitas nodokļa nulles likme saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti minētajā regulā.

               (6)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 972/2006,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 972/2006 1. pantu aizstāj ar šādu:

      “1. pants
      Šo regulu piemēro šādām lobītu basmati rīsu šķirnēm ar KN kodu 1006 20 17 un 1006 20 98:

                  —

                  Basmati 217

                  —

                  Basmati 370

                  —

                  Basmati 386

                  —

                  Kernel (Basmati)

                  —

                  Pusa Basmati

                  —

                  Ranbir Basmati

                  —

                  Super Basmati

                  —

                  Taraori Basmati (HBC-19)

                  —

                  Type-3 (Dehradun)

            Neskarot kopējā muitas tarifā noteikto ievedmuitas nodokļa likmi, pirmajā daļā minētajām lobīto basmati rīsu šķirnēm piemēro ievedmuitas nodokļa nulles likmi saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šajā regulā.”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Indiju atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks (OV L 279, 28.8.2004., 19. lpp.).

      (3)  Padomes 2004. gada 11. augusta Lēmums 2004/617/EK, ar kuru noslēdz Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Indiju atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks (OV L 279, 28.8.2004., 17. lpp.).

      (4)  Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Pakistānu atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks (OV L 279, 28.8.2004., 25. lpp.).

      (5)  Padomes 2004. gada 11. augusta Lēmums 2004/618/EK, ar kuru noslēdz Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Pakistānu atbilstīgi 1994. gada VVTT XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, ko paredz 1994. gada VVTT pievienotais EK CXL grafiks (OV L 279, 28.8.2004., 23. lpp.).

      (6)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

      (7)  Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 972/2006, ar ko nosaka īpašus basmati rīsu ievešanas noteikumus un pārejas posma kontroles sistēmu to izcelsmes noteikšanai (OV L 176, 30.6.2006., 53. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 341/2011 ( 2011. gada 7. aprīlis ) par minimālās pārdošanas cenas nenoteikšanu deviņpadsmitajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu sausā vājpiena pārdošanai saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 447/2010

text:
               8.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 341/2011
   (2011. gada 7. aprīlis)
   par minimālās pārdošanas cenas nenoteikšanu deviņpadsmitajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu sausā vājpiena pārdošanai saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 447/2010
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta j) punktu saistībā ar 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 447/2010 (2) ir uzsākta konkursa procedūra sausā vājpiena pārdošanai saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti Komisijas 2009. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē (3).

               (2)

               Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1272/2009 46. panta 1. punktu Komisijai ir jānosaka minimālā pārdošanas cena vai jānolemj minimālo pārdošanas cenu nenoteikt.

               (3)

               Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti deviņpadsmitajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu, minimālā pārdošanas cena nav jānosaka.

               (4)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Deviņpadsmitajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu sausā vājpiena pārdošanai saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 447/2010 un kurā piedāvājumu iesniegšanas termiņš bija 2011. gada 5. aprīlis, sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu nenosaka.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 8. aprīlī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 7. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 126, 22.5.2010., 19. lpp.

      (3)  OV L 349, 29.12.2009., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 94/2012 ( 2012. gada 3. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               4.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 33/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 94/2012
   (2012. gada 3. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 3. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  156,8

                  MA

                  56,3

                  TN

                  78,1

                  TR

                  115,9

                  ZZ

                  101,8

                  0707 00 05

                  EG

                  217,9

                  JO

                  200,0

                  TR

                  176,6

                  US

                  57,6

                  ZZ

                  163,0

                  0709 91 00

                  EG

                  317,7

                  ZZ

                  317,7

                  0709 93 10

                  MA

                  95,5

                  TR

                  181,4

                  ZZ

                  138,5

                  0805 10 20

                  EG

                  47,4

                  MA

                  53,4

                  TN

                  59,4

                  TR

                  65,7

                  ZZ

                  56,5

                  0805 20 10

                  IL

                  167,5

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  124,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  61,2

                  EG

                  88,5

                  IL

                  95,7

                  KR

                  94,1

                  MA

                  71,6

                  PK

                  55,0

                  TR

                  69,3

                  ZZ

                  76,5

                  0805 50 10

                  EG

                  69,0

                  TR

                  62,5

                  ZZ

                  65,8

                  0808 10 80

                  CA

                  130,0

                  CL

                  98,4

                  CN

                  85,1

                  MA

                  59,2

                  US

                  147,4

                  ZZ

                  104,0

                  0808 30 90

                  CN

                  66,6

                  US

                  122,1

                  ZA

                  99,1

                  ZZ

                  95,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.