title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/703 (2016. gada 11. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam

text:
               12.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 122/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/703
   (2016. gada 11. maijs),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 119/97 (2) Padome konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) un Malaizijas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu (“RBM”) importam noteica 32,5 %–39,4 % galīgo antidempinga maksājumu. Minētās maksājuma likmes bija piemērojamas visiem RBM, izņemot tādus, kuriem ir 17 vai 23 gredzeni, savukārt uz RBM, kuriem ir 17 un 23 gredzeni, attiecās maksājums, kas ir vienāds ar starpību starp minimālo importa cenu (“MIC”) (MIC EUR 325 par 1 000 gab.) un cenu ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms muitošanas, ja pēdējā minētā cena ir zemāka par MIC.

               (2)

               Pēc pretabsorbēšanas izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 12. pantu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 2100/2000 (3) grozīja un palielināja iepriekš minētos maksājumus konkrētiem RBM, izņemot tādiem, kuriem ir 17 vai 23 gredzeni. Grozītie maksājumi bija diapazonā no 51,2 % līdz 78,8 %.

               (3)

               Pēc pasākumu pretapiešanas izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1208/2004 (4) galīgos antidempinga pasākumus attiecināja arī uz konkrētu no Vjetnamas nosūtītu RBM importu neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Vjetnamas izcelsme.

               (4)

               Pēc divu Savienības ražotāju pieprasījuma 2002. gada janvārī (5) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika sākta termiņbeigu pārskatīšana, un Padome ar Regulu (EK) Nr. 2074/2004 (6) pagarināja galīgos antidempinga pasākumus. Netika saņemts pieprasījums pārskatīt Malaizijai piemērojamos pasākumus, kuru termiņš attiecīgi beidzās 2002. gada janvārī.

               (5)

               Pēc pasākumu pretapiešanas izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 33/2006 (7) galīgos antidempinga pasākumus attiecināja arī uz konkrētu no Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas nosūtītu RBM importu, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Laosas Tautas Demokrātiskā Republikas izcelsme.

               (6)

               Padome pretapiešanas izmeklēšanas rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 818/2008 (8) paplašināja pasākumu tvērumu, attiecinot tos uz konkrētiem nedaudz pārveidotiem RBM.

               (7)

               Pēc viena Savienības ražotāja pieprasījuma 2008. gada septembrī saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika sākta termiņbeigu pārskatīšana, un Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 157/2010 (9) vēlreiz pagarināja galīgos antidempinga pasākumus uz piecu gadu termiņu (“spēkā esošie pasākumi”).

               (8)

               Turklāt pēc antidempinga izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, galīgais antidempinga maksājums ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 792/2011 (10) tika noteikts konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (9)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (11) spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz ĶTR izcelsmes RBM importu un importu, kas nosūtīts no Vjetnamas un no Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas, neatkarīgi no tā, vai tam attiecīgi deklarēta Vjetnamas un Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas izcelsme, Komisija 2014. gada 26. novembrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

               (10)

               Pieprasījumu iesniedza ES ražotājs Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % (12) no RBM kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos vai atkārtotos.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (11)

               Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2015. gada 25. februārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (13) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par to, ka tā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.

         4.   Attiecīgie laikposmi, kas ietverti termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā

               (12)

               Izmeklēšana par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

               (13)

               Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         5.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (14)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR un ĶTR iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties.

               (15)

               Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

               (16)

               Neviena ieinteresētā persona nepieprasīja, lai Komisijas dienesti un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona to uzklausītu saistībā ar termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu.

         6.   Analogās valsts ražotāji

               (17)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izraudzīties Indiju, Taizemi un Kambodžu par tirgus ekonomikas trešām valstīm pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Komisija informēja ražotājus Indijā, Taizemē un Kambodžā par procedūras sākšanu un aicināja tos piedalīties.

         7.   Atlase

               (18)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt Savienības importētāju un Ķīnas ražotāju eksportētāju atlasi.

         a)   Savienības importētāju atlase

               (19)

               Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

               (20)

               Divi nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā to nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Pēc tam viens no abiem importētājiem pārtrauca sadarbību.

         b)   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

               (21)

               Lai lemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus (t. i., 17 uzņēmumus) sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

               (22)

               Sākotnēji pieteicās tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, sniedzot atlases veidlapā pieprasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija nepieciešama. Pēc tam minētais ražotājs eksportētājs pārtrauca sadarbību.

         8.   Atbildes uz anketas jautājumiem

               (23)

               Komisija nosūtīja anketas Savienības ražotājiem un nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (24)

               Iesniedzis sākotnējo atbildi uz anketas jautājumiem, viens no nesaistītajiem importētājiem nolēma atteikties no sadarbības.

               (25)

               Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas pieteicās Komisijā, atbildēja uz nosūtītās anketas jautājumiem. Pēc tam minētais Ķīnas ražotājs eksportētājs informēja Komisiju par savu lēmumu pārtraukt sadarbību izmeklēšanā. Komisija informēja Ķīnas ražotāju eksportētāju un ĶTR iestādes par nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu un pamatot izmeklēšanas konstatējumus ar pieejamajiem faktiem.

         9.   Pārbaudes apmeklējumi

               (26)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai konstatētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un kaitējumu un lai novērtētu, vai pasākumu noteikšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās.

                           a)

                              Ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vīne, Austrija un Oroszlany, Ungārija,

                                       —

                                          I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itālija;

                           b)

                              saistītais importētājs:

                                       —

                                          Bensons International Systems B.V, Nijkerk, Nīderlande;

                           c)

                              ražotājs analogajā valstī:

                                       —

                                          Sure Success, Sihnaoukville, Kambodža.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (27)

               Attiecīgais ražojums ir konkrēti gredzenveida stiprinājuma mehānismi, kurus veido divas tērauda plāksnes vai stieples, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni un kuras satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot gredzenveida stiprinājuma mehānismam piestiprinātu nelielu tērauda mēlīti. Gredzenu formas var būt dažādas – visbiežāk izmantotās ir apaļas un D veida (“attiecīgais ražojums”). Gredzenveida stiprinājuma mehānismus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00. Ar tādu pašu KN kodu klasificētie sviras loka mehānismi nav iekļauti attiecīgā ražojuma tvērumā.

               (28)

               Gredzenveida stiprinājuma mehānismus lieto papīra, kartona un ar plastmasu pārklātu mapju, prezentācijas un citu mapju izgatavošanai.

               (29)

               PIP laikā Savienībā tika pārdots liels dažādu veidu RBM daudzums. Atšķirības starp šiem veidiem noteica pēc pamatnes platuma, mehānisma tipa, gredzenu skaita, atvēršanas sistēmas, nominālās papīra ietilpības, gredzenu diametra, formas, garuma un gredzenu izvietojuma. Ņemot vērā to, ka visiem RBM veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, un to, ka zināmā diapazonā tie ir savstarpēji aizvietojami, tika atzīts, ka pašreizējā procedūrā visi RBM ir viens un tas pats ražojums.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (30)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šādiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi:

                           —

                           attiecīgajam ražojumam,

                           —

                           attiecīgās valsts iekšzemes tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam,

                           —

                           Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

                     Komisija secināja, ka minētie ražojumi tādējādi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (31)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no attiecīgās valsts varētu turpināties vai atkārtoties.

               (32)

               Kā minēts iepriekš 25. apsvērumā, lai gan Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš pieteicās atlases procedūrā, nosūtīja anketu, minētais ražotājs eksportētājs pēc tam paziņoja savu lēmumu pārtraukt sadarbību iesāktajā izmeklēšanā. Tādējādi neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti.

               (33)

               Šajā sakarībā Ķīnas iestādes un iepriekš minētais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš pieteicās atlases procesā, tika pienācīgi informēti, ka Komisija atbilžu nesniegšanu uz anketas jautājumiem uzskatīs par nesadarbošanos un tādējādi attiecībā uz konstatējumiem par ĶTR varētu piemērot pamatregulas 18. pantu.

               (34)

               Šā iemesla dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, īpaši uz informāciju, kura sniegta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un izmeklēšanā iegūto informāciju (piemēram, atlases veidlapas, kuras iesnieguši galvenie Ķīnas ražotāji eksportētāji un kurās sniegta informācija par Ķīnas eksporta tirgiem, informācija, kas saņemta Kambodžas ražotāja pārbaudes laikā, Ķīnas eksporta datubāze) un Eurostat datubāze Comext Taric līmenī (10 cipari), kurā apkopots ar Taric kodiem, uz kuriem attiecas pasākumi, importētais kopējais apjoms un kopējā CIF vērtība. Tomēr jānorāda, ka datubāzē Comext nošķirti tikai divu veidu RBM (t. i., 17 vai 23 gredzeni un pārējie veidi), lai gan ir ievērojams dažādu ražojuma veidu klāsts, kuru cenas var atšķirties atkarībā no ražojuma veida.

         2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   2.1.   Analogā valsts

               (35)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā trešā tirgus ekonomikas valstī vai, ja tas nav iespējams, uz jebkura cita atbilstoša pamata, izmantojot cenu, kura Savienībā faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgo ražojumu un kuru vajadzības gadījumā attiecīgi koriģē, lai pieskaitītu pienācīgu peļņas normu. Šajā nolūkā Komisija vispirms pārbaudīja, vai ir iespējams izraudzīties piemērotu tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”).

               (36)

               Pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, par analogo valsti provizoriski izraudzījās Taizemi, bet Taizemes ražotāja datus galīgajā posmā nevarēja ņemt vērā, jo izmeklēšanā konstatēja saikni starp Ķīnas un Taizemes RBM ražotājiem (14), kura varētu izkropļot konstatējumus par normālo vērtību.

               (37)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu saistībā ar pašreizējo pārskatīšanu kā iespējamās analogās valstis minētas trīs trešās valstis, proti, Taizeme, Indija un Kambodža. PIP laikā trīs minētās valstis un ĶTR importēja aptuveni 99 % no kopējā importētā apjoma Savienības tirgū. Ieinteresētās personas neierosināja citu iespējamo analogo valsti. Viens importētājs apstiprināja iespējamo analogo valstu sarakstu un sniedza informāciju par Indijas, Taizemes un Kambodžas ražotājiem.

               (38)

               Attiecīgi Komisija sadarbības nolūkā sazinājās ar visiem zināmajiem ražotājiem Taizemē, Indija un Kambodžā. Tomēr šie ražotāji informēja Komisiju par atteikumu piedalīties izmeklēšanā. Tikai viens ražotājs Kambodžā no visiem minētajiem ražotājiem iespējamās analogajās valstīs piekrita sadarboties izmeklēšanā. Lai savāktu informāciju par attiecīgo analogo valsti, Komisija nosūtīja minētajam Kambodžas eksportētājam anketu.

               (39)

               Pēc tam, lai pārbaudītu iesniegto informāciju, Komisija veica pārbaudes apmeklējumu vienīgajā uzņēmumā Kambodžā, kas sadarbojās. Tomēr pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmuma pārstāvis atteicās sniegt svarīgu informāciju, piemēram, revidētos pārskatus un grāmatvedības sistēmas izrakstus. Tāpēc nebija iespējams pārbaudīt izmaksas un pārdošanas cenas un veikt kontrolpārbaudi attiecībā uz kopējo pārdošanas apjomu, ko uzņēmums norādījis atbildēs uz anketas jautājumiem. Tā kā trūka ticamas informācijas, nevarēja noteikt ticamu normālo vērtību, pamatojoties uz datiem, ko iesniedza minētais uzņēmums Kambodžā. Uzņēmums tika attiecīgi informēts par Komisijas lēmumu neizmantot tā sniegto informāciju. Uzņēmuma piezīmes netika saņemtas.

               (40)

               Izmeklēšanas gaitā Komisija konstatēja, ka, iespējams, ražošana notiek citās trešās valstīs, piemēram, Ēģiptē, Dienvidkorejā, Taivānā, Indonēzijā, Turcijā un Malaizijā. Šo valstu iestādēm tika jautāts par iespējamajiem RBM ražotājiem attiecīgajās valstīs, bet apstiprinošas atbildes noteiktajā termiņā netika saņemtas.

               (41)

               Tādēļ, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību ĶTR, Komisijai nevarēja izraudzīties piemērotu analogo valsti.

         2.2.   Normālā vērtība

               (42)

               Ņemot vērā situāciju, kas aprakstīta iepriekš 2.1. sadaļā, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Komisija, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, izmantoja citu atbilstošu pamatu, proti, cenas, kas samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgo ražojumu.

               (43)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozares ražotāju, kuri sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas PIP laikā iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, ko Ķīnas ražotāji pārdevuši eksportam uz Savienību.

               (44)

               Turklāt tika pārbaudīts, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot neatkarīgiem pircējiem PIP laikā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā daudzuma īpatsvaru.

               (45)

               Tā kā tika konstatēts, ka visi iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi ir bijuši pietiekami un pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība tika balstīta uz faktiskajām iekšzemes cenām un tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

         2.3.   Eksporta cena

               (46)

               Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un attiecīgi nebija konkrētas informācijas par Ķīnas cenām, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., atlases informāciju, ko termiņbeigu pārskatīšanas sākuma posmā sniedza zināmais Ķīnas ražotājs eksportētājs, un Eurostat datubāzi Comext un Ķīnas eksporta datubāzi.

         2.4.   Salīdzinājums un korekcijas

               (47)

               Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atbilstīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzinājumu. Vajadzības gadījumā, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transporta, apdrošināšanas un citās ar transportēšanu saistītajās izmaksās.

         2.5.   Dempinga starpība

               (48)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Normālās vērtības salīdzinājums ar Eurostat datubāzē Comext pieejamo vidējo cenu, kam veikta kontrolpārbaude, to salīdzinot ar informāciju, kas iegūta pieejamajā atlases veidlapā, liecina par dempingu.

               (49)

               Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nebija citas ticamas informācijas par ĶTR, tika aprēķināta 49 % valsts mēroga dempinga starpība, kas balstīta uz vidējo svērto vērtību salīdzinājumu un izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.

         2.6.   Secinājums par dempingu

               (50)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka PIP laikā noticis dempings. Šāds secinājums bija balstīts, i) no vienas puses, uz eksporta cenām, kas noteiktas, izmantojot Eurostat datubāzi Comext un informāciju, kas iegūta atlases veidlapā, kā paskaidrots iepriekš 46. apsvērumā, un, ii) no otras puses, uz normālo vērtību, kas iepriekš 35.–41. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares cenām.

         3.   Pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību

               (51)

               Papildus konstatējumam par to, ka PIP laikā bijis dempings, tika pārbaudīta dempinga turpināšanās iespējamība. Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, izmeklēšanā balstījās uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Ņemot vērā publiski pieejamās informācijas trūkumu, Komisija izmantoja citus informācijas avotus, piemēram, Eurostat datubāzi Comext un pamatregulas 14. panta 6. punkta datubāzes, atlases veidlapas, ko iesnieguši galvenie Ķīnas ražotāji eksportētāji un kur sniegta informācija par Ķīnas eksporta pārdošanas darījumiem uz visām valstīm, ieskaitot Savienības dalībvalstis, pārskatīšanas pieprasījumu un Ķīnas eksporta datubāzi.

               (52)

               Ņemot vērā 48. un 49. apsvērumā izklāstīto, Komisija analizēja arī to, vai dempings varētu atkārtoties tad, ja pasākumi tiktu izbeigti. Šajā analīzē tika izvērtēti šādi elementi: i) Ķīnas ražošanas jauda un neizmantotā jauda, ii) Ķīnas eksportētāju rīcība citos tirgos un iii) Savienības tirgus pievilcīgums.

         3.1.   Ražošanas apjoms un neizmantotā jauda ĶTR

               (53)

               Pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, ĶTR ražošanas jauda varētu būt aptuveni 970 milj. gab., un pašreizējās ražošanas apjoms ĶTR ir aptuveni 50 % no minētā apjoma. Aplēstā neizmantotā ražošanas jauda ĶTR vairāk nekā četras reizes pārsniedz Savienības patēriņu. Neraugoties uz šo lielo jaudas pārpalikumu, izmeklēšanā gūtā informācija liecina, ka ražošanas jauda ĶTR joprojām pieaug, jo patlaban tiek dibināti jauni ražošanas uzņēmumi. Tādejādi ražošanu var viegli un ātri palielināt, lai Savienības tirgū piegādātu lielākus RBM apjomus ar pazīstamiem zīmoliem, izmantojot esošos izplatīšanas kanālus.

               (54)

               Pieprasījuma iesniedzēji uzskata, ka galvenais priekšnoteikums ražošanas apjoma palielināšanai ir nekvalificēta darbaspēka pieejamība, jo ieguldījumi šajā biznesā ir visnotaļ ierobežoti (15) un izejvielas ĶTR ir samērā viegli pieejamas. Konstatējumi iepriekšējās izmeklēšanās par RBM arī liecina, ka darbaspēks un roku darbs ir galvenais elements, kas ietekmē ražošanas apjomu ĶTR. Ja ražotājam būtu jāpalielina ražošanas apjoms, tas attiecīgi palielinātu darbinieku skaitu.

               (55)

               Turklāt nav pierādījumu, kas liecinātu par to, ka tuvākajā nākotnē patēriņa līmenis Ķīnas iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos varētu būtiski palielināties un tādējādi rastos iespējas absorbēt Ķīnas ražotāju neizmantoto jaudu vai tās nozīmīgu daļu.

               (56)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, izmeklēšanā secināja, ka Ķīnas eksportētāji, ja pasākumi tiktu izbeigti, varētu viegli palielināt ražošanas apjomu un eksportēt ievērojamus daudzumus uz Savienību.

         3.2.   Ķīnas pārdošanas apjoms uz trešām valstīm

               (57)

               Kā minēts iepriekš 59. apsvērumā, Savienības tirgus vienmēr bijis pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem un tie ir arī konsekventi pārstāvēti citur pasaulē. Ķīnas eksporta statistika liecina, ka Ķīnas eksportētāju galvenie eksporta tirgi ir ASV, Meksika, Honkonga, Turcija un Dienvidāfrika. Izņemot ASV (16), tās cenas par līdzīgiem ražojumu veidiem, ko tie noteikuši šajās valstīs, ir zemākas par cenām Savienības tirgū.

               (58)

               Šajos apstākļos ir pamats uzskatīt, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksportētāji pārorientētos no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu ar nolūku eksportēt uz Savienības tirgu ievērojamus daudzumus.

         3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (59)

               Savienības tirgus vienmēr bijis sevišķi pievilcīgs tirgus apjoma un cenu ziņā. Pašreizējās izmeklēšanas sākumā saņemtā informācija liecina, ka Savienības ražošanas nozares cenas ir ievērojami augstākas nekā pārdošanas cenas lielākajā daļā trešo valstu.

               (60)

               Kopš pasākumi tikuši noteikti pirmo reizi (t. i., 1997. gada 20. janvārī), Ķīnas eksportētāji pastāvīgi izrādījuši lielu interesi par iespēju ienākt Savienības tirgū. Iepriekšējā izmeklēšana liecina, ka Ķīnas ražotāji centušies izvairīties no pasākumiem, īstenojot apiešanas praksi (17) (piemēram, pārsūtīšana, nelieli ražojuma pārveidojumi) un absorbēšanas praksi (18).

               (61)

               ES tirgus lielumu var uzskatīt par nepārprotamu norādi, ka Ķīnas ražotāji nākotnē centīsies atgūt Savienības tirgus daļu.

               (62)

               Attiecībā uz cenām izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnas vidējā eksporta cena, kas noteikta trešo valstu tirgos, ir zemāka nekā Ķīnas eksporta vidējā cena Savienībā (sk. 57. apsvērumu). Tādējādi ir skaidrs, ka Savienības tirgus būtu finansiāli pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem, jo Savienībā tie varētu pārdot ražojumu par augstākām cenām, neapdraudot savus pārdošanas darījumus citur pasaulē, un, pārdodot ražojumus par dempinga cenām, joprojām piedāvāt zemākas cenas nekā to galvenie konkurenti Savienībā. Tādēļ var secināt, ka Savienības tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaulē, joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem.

         3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (63)

               Ņemot vērā to, ka saskaņā ar aplēsēm neizmantotā jauda ĶTR ir ievērojama, un to, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs tā lieluma un pārdošanas cenu ziņā, īpaši attiecībā uz cenu līmeni, kāds ir ĶTR eksportam uz trešām valstīm, un iepriekšējo pasākumu apiešanas un absorbēšanas praksi, Komisija ir secinājusi, ka ir liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšana izraisītu ievērojamu RBM importa par dempinga cenām pieaugumu no ĶTR uz Savienību.

         D.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ražošanas apjoms Savienībā un Savienības ražošanas nozares definīcija

               (64)

               PIP laikā Savienībā RBM ražoja šādi ražotāji:

                           —

                              Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vīne, Austrija,

                           —

                              Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itālija.

               (65)

               Abi ražotāji (pirmais no tiem ir pieprasījuma iesniedzējs) sadarbojās izmeklēšanā. Otrais ražotājs arī atbalsta pieprasījumu pagarināt pasākumus. Abi uzņēmumi PIP laikā kopā pārstāvējuši visu RBM ražošanas apjomu Savienībā, tāpēc tiek uzskatīts, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Abi ražotāji un to meitasuzņēmumi nav saistīti ar Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

         2.   Patēriņš Savienībā

               (66)

               Patēriņu Savienības tirgū noteica, izmantojot šādu pamatu:

                           —

                           līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi, ko Savienības ražošanas nozare pārdevusi Savienības tirgū un kas norādīti attiecīgajās Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem,

                           —

                           RMB importētie apjomi (Taric līmenī) Savienības tirgū saskaņā ar Eurostat datiem.

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienības tirgū

                           Apjoms

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                              Patēriņš Savienībā, indekss (2011 = 100)

                              100

                              87

                              94

                              85

                           Patēriņš Savienībā (diapazonos tūkst. gab.)

                           100 000 –120 000

                           90 000 –110 000

                           100 000 –120 000

                           90 000 –110 000

                              Avots:
                              Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (67)

               Izmeklēšana liecina, ka RBM tirgus attiecīgajā periodā samazinājās par 15 % no aptuveni 100–120 milj. gab. 2011. gadā līdz 90–110 milj. gab. PIP laikā (19).

         3.   Imports no attiecīgās valsts

   a)   Importa apjomi un tirgus daļa

      2. tabula

      Imports no attiecīgās valsts

               Importēta apjoms

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  ĶTR (indekss 2011 = 100)

                  100

                  92

                  101

                  112

               ĶTR (diapazonos tūkst. gab.)

               1 600 –2 100

               1 500 –2 000

               1 600 –2 100

               1 900 –2 400

               Tirgus daļa

               1,8 %

               1,9 %

               1,9 %

               2,3 %

                  Avots:
                  Eurostat un termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums.

               (68)

               Tā kā pašreizējie antidempinga pasākumi pret ĶTR saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu tika attiecināti uz attiecīgā ražojuma importu, kas nosūtīts no Laosas un Vjetnamas, tad, lai noteiktu attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu no ĶTR būtu jāpieskaita imports no minētajām valstīm. Tomēr visā attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma imports no Laosas un/vai Vjetnamas nav reģistrēts.

               (69)

               ĶTR izcelsmes RBM importa apjoms attiecīgajā periodā saglabājās samērā stabilā zemā līmenī, un PIP tie nedaudz palielinājās. Rezultātā Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no 1,8 % līdz 2,3 %.

         b)   Importa cenas

      3. tabula

      Attiecīgās valsts RBM importa vidējās cenas

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  ĶTR (indekss 2011 = 100)

                  100

                  98

                  95

                  83

               ĶTR (diapazonos EUR/tūkst. gab.)

               200–230

               190–220

               180–210

               160–190

                  Avots:
                  Eurostat un termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums.

               (70)

               Attiecīgajā periodā ĶTR attiecīgā ražojuma importa vidējā cena pastāvīgi samazinājās (kopumā par 17 % no 2011. gada līdz PIP).

         c)   Cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma līmenis

               (71)

               Cenu samazinājums attiecībā uz Ķīnas importa cenām PIP netika konstatēts. Būtu jāuzsver, ka aprēķinos ņemtas vērā cenu korekcijas saistībā ar parastajiem muitas importa nodokļiem (2,7 %) un pēcimporta izmaksām (2 %). Pēc minētajām korekcijām Ķīnas importa vidējās cenas bija aptuveni tādā pašā līmenī kā Savienības ražošanas nozares EXW cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā – cenu samazinājuma negatīvā starpība bija 0,1 %. Tiek norādīts arī, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdotie daudzumi ir nelieli. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs sniedza zināmus pierādījumus par to, ka daži ražojuma veidi, kurus patlaban importē no ĶTR, ir “īpaši” mehānismi, piemēram, 23 gredzenu mehānismi vai mehānismi ar mēlīti. Šajos ražojumos izmantots vairāk izejvielu, un to izmaksas, kas saistītas ar darbaspēku, ir lielākas, tādējādi to cenas ir augstākās par Savienības ražošanas nozares parasto ražojumu cenām. Ņemot vērā to, ka Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt, izmantojot šo ražotāju eksporta datus.

               (72)

               Neraugoties uz to, ka cenu samazinājums netika konstatēts, tika konstatēts 3,4 % mērķa cenu samazinājums PIP laikā. Šā aprēķina pamatā bija Savienības ražošanas nozares 5 % mērķa peļņa, t. i., tāda pati mērķa peļņa, kāda izmantota iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā.

         4.   Imports no citām trešām valstīm

               a)

                  Importa apjomi un tirgus daļa

                  4. tabula

                  Imports no trešām valstīm

                           Importēta apjoms

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                              Indija (indekss 2011 = 100)

                              100

                              74

                              86

                              95

                           Indija (diapazonos tūkst. gab.)

                           40 000 –45 000

                           30 000 –35 000

                           32 000 –38 000

                           39 000 –44 000

                           Indijas tirgus daļa

                           37,4 %

                           32,1 %

                           34,5 %

                           41,8 %

                              Kambodža (indekss 2013
                               (20)
                              = 100)

                              0

                              0

                              100

                              222

                           Kambodža (diapazonos tūkst. gab.)

                           0

                           0

                           3 000  – 4 000

                           6 000 –9 000

                           Kambodžas tirgus daļa

                           0,0 %

                           0,0 %

                           3,2 %

                           7,8 %

                              Taizeme (indekss 2011 = 100)

                              100

                              57

                              62

                              6

                           Taizeme (diapazonos tūkst. gab.)

                           12 000 –16 000

                           6 000 –9 000

                           7 000 –10 000

                           500–1 000

                           Taizemes tirgus daļa

                           11,1 %

                           7,3 %

                           7,3 %

                           0,8 %

                              Citas trešās valstis (indekss 2011 = 100)

                              100

                              70

                              254

                              10

                           Citas trešās valstis (diapazonos tūkst. gab.)

                           500–1 000

                           300–600

                           1 000 –2 000

                           50–100

                           Pārējo trešo valstu tirgus daļa

                           0,6 %

                           0,5 %

                           1,5 %

                           0,1 %

                              Trešās valstis kopā (indekss 2011 = 100)

                              100

                              71

                              89

                              87

                           Trešās valstis kopā (diapazonos tūkst. gab.)

                           52 500 –62 000

                           36 300 –44 600

                           43 000 –54 000

                           45 550 –54 100

                           Pārējo trešo valstu tirgus daļa kopā

                           49,1 %

                           39,8 %

                           46,6 %

                           50,5 %

                              Avots:
                              Eurostat un termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums.

               b)

                  Importa cenas

                  5. tabula

                  Trešo valstu RBM importa vidējās cenas

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                              Indija (indekss 2011 = 100)

                              100

                              107

                              96

                              92

                           Indija (diapazonos EUR/tūkst. gab.)

                           125–135

                           138–145

                           122–130

                           115–125

                              Kambodža (indekss 2013
                               (21)
                              = 100)

                              0

                              0

                              100

                              94

                           Kambodža (diapazonos EUR/tūkst. gab.)

                           0

                           0

                           135–145

                           130–140

                              Taizeme (indekss 2011 = 100)

                              100

                              101

                              100

                              81

                           Taizeme (diapazonos EUR/tūkst. gab.)

                           120–130

                           125–135

                           120–130

                           100–110

                              Avots:
                              Eurostat un termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums.

               (73)

               Visā attiecīgajā periodā galvenā RBM eksportētāja valsts Savienībā bija Indija. Visā attiecīgajā periodā šīs valsts importa tirgus daļa Savienības tirgū bija ievērojama, proti, diapazonā no 32 % līdz 42 % (ar maksimumu PIP laikā). Otrā lielākā eksportētājvalsts uz Savienību PIP laikā bija Kambodža, un, lai gan eksports no šīs valsts uz Savienību sākās tikai 2013. gadā, Kambodžas tirgus daļa būtiski pieauga (līdz gandrīz 8 % PIP laikā). Abos gadījumos minēto valstu ražotāju eksportētāju rūpnīcas bija izveidojuši Ķīnas RBM ražotāji. Minēto uzņēmumu ieguldījumi ražošanā šajās valstīs veikti pēc tam, kad attiecībā uz Ķīnas izcelsmes RBM tika noteikti pasākumi, kas pēc vairākām pretapiešanas izmeklēšanām tika attiecināti arī uz importu no citām valstīm. Attiecībā uz Kambodžu ražošanas pārcelšana, ko veica īpašnieks no Ķīnas, notika pēc tam, kad tika noteikti pasākumi Taizemes izcelsmes RBM. Vienlaikus attiecīgajā periodā Taizeme, kas bija otrā lielākā eksportētājvalsts uz Savienību, gandrīz pilnībā bija izstājusies no tirgus.

               (74)

               Attiecībā uz trešo valstu importa cenu līmeni būtu jāuzsver, ka Indijas un Kambodžas importa cenas ir zemākas nekā ĶTR importa cenas (attiecīgi par 33 % un 27 %).

         5.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

               (75)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības pārbaude ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

               (76)

               Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par abiem Savienības ražotājiem bija jāindeksē.

         5.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

      6. tabula

      Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  Ražošanas apjoms (tūkst. gab., indekss)

                  100

                  96

                  90

                  82

                  Jauda (tūkst. gab., indekss)

                  100

                  100

                  93

                  93

                  Jaudas izmantojuma rādītājs (indekss)

                  100

                  96

                  96

                  87

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (77)

               Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. Šī tendence atbilda patēriņa tendencei, lai gan saražotā daudzuma samazinājums Savienības ražošanas nozarē tomēr bija nedaudz lielāks par patēriņa samazinājumu. Neraugoties uz to, ka jauda tika nedaudz samazināta (par 7 %), attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma rādītājs samazinājās par 13 %. Jaudas izmantojuma rādītājs PIP laikā bija vēsturiski zemākajā līmenī absolūtā izteiksmē (no 55 % līdz 65 %).

         5.2.   Krājumi perioda beigās

      7. tabula

      Krājumu apjoms perioda beigās

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  Krājumi perioda beigās (tūkst. gab., indekss)

                  100

                  83

                  95

                  89

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (78)

               Savienības ražošanas nozares krājumi gada beigās attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. Tomēr, ņemot vērā vienlaicīgu ražošanas apjoma samazinājumu, krājumu līmenis joprojām bija samērā stabils, kuru Savienības ražotāji uzskatīja par normālu.

         5.3.   Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

      8. tabula

      Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  Pārdošanas apjoms (ES kopā, tūkst. gab., indekss)

                  100

                  103

                  98

                  82

                  Pārdošanas apjoms (ES nesaistītajiem pircējiem, tūkst. gab., indekss)

                  100

                  104

                  95

                  82

                  Tirgus daļa (indekss)

                  100

                  119

                  105

                  96

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (79)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. Lai gan šā samazinājuma galvenais iemesls bija vienlaicīgs patēriņa samazinājums, būtu jāuzsver, ka pārdošanas apjomu samazinājums bija lielāks nekā patēriņa samazinājums. Rezultātā par 4 % samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.

         5.4.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

      9. tabula

      Pārdošanas cenas (nesaistītiem pircējiem)

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  Vidējās pārdošanas cenas (EUR/tūkst. gab., indekss)

                  100

                  96

                  94

                  99

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (80)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP bija gandrīz tādā pašā līmenī kā attiecīgā perioda sākumā.

         5.5.   Nodarbinātība un ražīgums

      10. tabula

      Nodarbinātība un ražīgums

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  Nodarbinātība (indekss)

                  100

                  97

                  95

                  91

                  Darba ražīgums (indekss)

                  100

                  99

                  94

                  89

                  Vidējās darbaspēka izmaksas (indekss)

                  100

                  92

                  87

                  83

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (81)

               Nodarbinātība, izteikta pilnslodzes ekvivalentā, attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, ko izraisīja Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšana. Tajā pašā laikā vidējās darbaspēka izmaksas arī tika samazinātas par 17 %. Jebkurā gadījumā, tā kā ražošanas apjoms tajā pašā periodā ievērojami samazinājās, kā parādīts 77. apsvērumā, tad darba ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %.

         5.6.   Ražošanas izmaksas un rentabilitāte

      11. tabula

      Ražošanas izmaksas un rentabilitāte

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  Ražošanas izmaksas (indekss)

                  100

                  101

                  95

                  100

                  Rentabilitāte (indekss)

                  100

                  – 78

                  79

                  62

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (82)

               Attiecīgajā periodā, izņemot 2012. gadu, Savienības ražošanas nozare spēja būt rentabla, lai gan rentabilitāte bija ievērojami mazāka nekā 5 % mērķa peļņa. Turklāt šī tendence vēl aizvien ir lejupēja.

               (83)

               Rentabilitātes samazinājums galvenokārt skaidrojams ar pārdošanas cenu samazinājumu. Neraugoties uz ļoti zemu jaudas izmantojumu, vidējās ražošanas izmaksas PIP nepieauga virs 2011. gada līmeņa, galvenokārt pateicoties darbaspēka izmaksu samazinājumam, kas notika pēc tam, kad Savienības ražotāji bija veikuši pārstrukturēšanu.

         5.7.   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

      12. tabula

      Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

               2011

               2012

               2013

               PIP

                  Ikgadējie ieguldījumi (indekss)

                  100

                  343

                  260

                  286

                  Ienākums no ieguldījumiem (indekss)

                  100

                  – 17

                  74

                  88

                  Naudas plūsma (indekss)

                  100

                  82

                  145

                  57

               (84)

               Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā spēja saglabāt samērā augstu ieguldījumu līmeni ar augstu ienākumu no ieguldījumiem (izņemot 2012. gadā, kad radās zaudējumi). Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā spēja saglabāt pozitīvu naudas plūsmu, lai gan PIP laikā tā samazinājās par 43 % salīdzinājumā ar 2011. gada līmeni. Savienības ražošanas nozare nav ziņojusi par grūtībām piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā.

         5.8.   Dempinga mērogs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (85)

               Kā secināts 49. apsvērumā, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem, izmeklēšanā tika konstatēts, ka PIP laikā bijis ievērojams dempings, proti, 49 %.

               (86)

               Ņemot vērā importu par dempinga cenām no ĶTR un nepārtraukto apiešanas un absorbēšanas praksi pagātnē, var secināt, ka Savienības ražošanas nozare pilnībā vēl nav atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām, lai arī zināmā mērā ir samazinājušies daži kaitējuma rādītāji, piemēram, pārdošanas un ražošanas apjomus nevar attiecināt uz importu no attiecīgās valsts, ņemot vērā to, ka tas šajā periodā bijis zemā līmenī un šie apjomi ir drīzāk saistīti ar patēriņa samazinājumu.

         5.9.   Savienības ražošanas nozares eksporta darbība

               (87)

               Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā eksportēja vien nelielus apjomus, tāpēc tiek secināts, ka eksports neietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         5.10.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (88)

               Izmeklēšana liecina, ka pasākumu turpināšana no 2010. gada ļāvusi Savienības ražošanas nozarei pamatā visā attiecīgajā periodā saglabāt pozitīvu rentabilitāti. Tomēr panāktā rentabilitāte bija daudz zemāka nekā mērķa peļņa (5 %), bet tā ļāva Savienības ražošanas nozarei veikt zināmus ieguldījumus un saglabāt samērā lielu tirgus daļu.

               (89)

               Pārējie kaitējuma rādītāji liecina, ka, ņemot vērā globālo konkurenci un patēriņa samazinājumu, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir sarežģīts. Savienības ražošanas nozare ir reaģējusi uz šiem pārbaudījumiem, pārstrukturējot nodarbinātību un ieguldot ražojuma modernizācijā.

               (90)

               Tāpēc tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums.

         6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

               (91)

               Savienības ražošanas nozare pārstrukturēja darbību un guva labumu no antidempinga pasākumiem. Tomēr, lai gan šos pasākumus pirmoreiz piemēroja 1997. gadā, pilnībā efektīvi tie kļuva pēc absorbēšanas un apiešanas prakses seku novēršanas.

               (92)

               Tāpēc šajā kontekstā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēta kaitējuma atkārtošanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti.

               (93)

               Tā kā neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi attiecībā uz ĶTR bija jāpamato ar labākajiem pieejamajiem faktiem, proti, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu.

               (94)

               Kā jau secināts 50. un 63. apsvērumā, Ķīnas eksportētāji ir turpinājuši dempinga praksi un pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

               (95)

               Turklāt, kā paskaidrots 59. apsvērumā, Ķīnas eksportētāji nekad nav zaudējuši interesi par Savienības tirgu, kā to konkrēti pierādīja pagātnē īstenotā absorbēšanas un apiešanas prakse.

               (96)

               Kā secināts 53. un 61. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir liela neizmantotā attiecīgā ražojuma ražošanas jauda un Savienības tirgus minētajiem ražotājiem ir īpaši pievilcīgs, ņemot vērā tā lielumu un salīdzinoši augsto cenu līmeni.

               (97)

               Turklāt importa statistika un Savienības ražotāju ražošanas apjoms arī liecina par tirgus sarukumu. Sarūkoša tirgus tipiska pazīme – sīva konkurence tirgū par atlikušo tirgus daļu. Pastāv liela iespējamība, ka pašreiz neizmantotā jauda ĶTR, ja pasākumi tiktu izbeigti, izraisīs importa par zemām dempinga cenām ienākšanu tirgū.

               (98)

               Visu šo faktoru kopums liecina par to, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, ĶTR varētu strauji sākt eksportēt ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus par dempinga cenām uz Savienības tirgu, pat nenovirzot pārdošanu no citiem tirgiem. Šādā gadījumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi un pārdošanas cenas nekavējoties vēl vairāk samazinātos, kas savukārt ietekmētu jau pašreiz zemo jaudas izmantojumu un rentabilitāti. Ja šie kaitējuma rādītāji pasliktinātos, Savienības ražošanas nozares atgūšanās tiktu strauji apstādināta, un visticamāk atkārtotos būtisks kaitējums.

         E.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (99)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (100)

               Kā paskaidrots 90. apsvērumā, pasākumi ļāva Savienības ražošanas nozarei nostiprināt savu stāvokli un sākt pārstrukturēšanu. Vienlaikus 98. apsvērumā tika arī secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumi pret ĶTR tiktu izbeigti. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pret ĶTR nodrošinātu ieguvumus Savienības ražošanas nozarei.

         3.   Importētāju un lietotāju intereses

               (101)

               Visi zināmie importētāji un lietotāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nesaistītie lietotāji neiesaistījās sadarbībā ar Komisiju, un nesaistīto lietotāju sadarbības līmenis bija ļoti zems, proti, sadarbojās tikai viens uzņēmums, kas importēja no ĶTR.

               (102)

               Importētājs, kas sadarbojās, principā neiebilda pret pasākumu saglabāšanu. Patiešām PIP laikā tā imports no ĶTR bija niecīgs un tā importa dati liecina, ka spēkā esošo pasākumu dēļ tas jau ir mainījis piegādātājus. Tādēļ pasākumu saglabāšana neietekmēs tā stāvokli.

         4.   Secinājumi

               (103)

               Ņemot vērā 100.–102. apsvērumā analizētos aspektus, kā arī to, ka pašreizējais imports no ĶTR veido aptuveni 2 % no Savienības patēriņa, nav pamata uzskatīt, ka pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Tādējādi tika secināts, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt antidempinga pasākumus pret ĶTR.

         F.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA UN ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (104)

               Visas ieinteresētās personas, kas sadarbojās, tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tiek uzskatīts par atbilstošu saglabāt spēkā esošos antidempinga maksājumus ĶTR izcelsmes RBM importam. Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām deva iespēju sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

               (105)

               No iepriekš minētā var secināt, ka ĶTR izcelsmes RBM importam piemērojamie antidempinga pasākumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā.

               (106)

               Tādējādi būtu jāsaglabā arī ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam noteiktā pasākuma attiecināšana uz importu, kas nosūtīts no Vjetnamas (22) un no Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas (23), neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Vjetnamas vai Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas izcelsme.

               (107)

               Komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00.
   2.   Šajā pantā gredzenveida stiprinājuma mehānismus veido divas tērauda plāksnes vai stieples, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni un kuras satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot gredzenveida stiprinājuma mehānismam piestiprinātu nelielu tērauda mēlīti.
   3.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

               a)

               mehānismiem, kuriem ir 17 un 23 gredzeni (Taric kodi 8305100021, 8305100023, 8305100029 un 8305100035) maksājuma summa ir vienāda ar starpību starp minimālo importa cenu EUR 325 par 1 000 gab. un neto cenu ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas;

               b)

               mehānismiem, izņemot tādus, kuriem ir 17 vai 23 gredzeni, (Taric kodi 8305100011, 8305100013, 8305100019 un 8305100034)

                           Maksājuma likme

                              Taric papildu kods

                           Ķīnas Tautas Republika

                                       —

                                          World Wide Stationery Mfg, Honkonga, Ķīnas Tautas Republika

                           51,2 %

                           8934

                                       —

                                       visi pārējie uzņēmumi

                           78,8 %

                           8900

         2. pants
   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 11. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 1997. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 119/97, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Malaizijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu (OV L 22, 24.1.1997., 1. lpp.).

      (3)  Council Regulation (EC) No 2100/2000 of 29 September 2000 amending Regulation (EC) No 119/97 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of ring binder mechanisms originating in the People's Republic of China (OV L 250, 5.10.2000., 1. lpp.).

      (4)  Padomes 2004. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1208/2004, ar kuru galīgos antidempinga pasākumus, kas konkrētu Ķīnas Tautas Republikā ražotu gredzenveida iesiešanas mehānismu importam noteikti ar Regulu (EK) Nr. 119/97, attiecina arī uz tā paša produkta importu, kas nosūtīts no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas (OV L 232, 1.7.2004., 1. lpp.).

      (5)  Notice of initiation of an expiry review of the anti-dumping measures applicable to imports of certain ring binder mechanisms originating in the People's Republic of China (OV C 21, 24.1.2002., 25. lpp.).

      (6)  Padomes 2004. gada 29. novembra Regula (EK) Nr. 2074/2004, ar ko galīgo antidempinga maksājumu piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes noteiktu gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam (OV L 359, 4.12.2004., 11. lpp.).

      (7)  Padomes 2006. gada 9. janvāra Regula (EK) Nr. 33/2006, ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 2074/2004 noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam, attiecinot to uz tā paša ražojuma importu no Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas (OV L 7, 12.1.2006., 1. lpp.).

      (8)  Padomes 2008. gada 13. augusta Regula (EK) Nr. 818/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2074/2004, ar ko galīgo antidempinga maksājumu piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes noteiktu gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam, un ar kuru izbeidz izmeklēšanu par to, vai, importējot noteiktus gredzenveida stiprinājuma mehānismus, kuri nosūtīti no Taizemes un kuru izcelsme ir vai nav deklarēta Taizemē, netiek apieti antidempinga pasākumi, ko noteica ar minēto regulu (OV L 221, 19.8.2008., 1. lpp.).

      (9)  Padomes 2010. gada 22. februāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 157/2010, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam (OV L 49, 26.2.2010., 1. lpp.).

      (10)  Padomes 2011. gada 5. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 792/2011, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam (OV L 204, 9.8.2011., 11. lpp.).

      (11)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 164, 29.5.2014., 21. lpp.).

      (12)  Ņemot vērā to, ka ir tikai divi ES ražotāji, precīzs skaitlis netiek atklāts.

      (13)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un attiecināti arī uz Vjetnamu un Laosas Tautas Demokrātisko Republiku (OV C 67, 25.2.2015., 15. lpp.).

      (14)  Sk. jo īpaši 28., 29. un 38. apsvērumu Padomes 2010. gada 22. februāra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 157/2010, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam (OV L 49, 26.2.2010., 1. lpp.).

      (15)  Sk. 38. apsvērumu Padomes 2010. gada 22. februāra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 157/2010, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam (OV L 49, 26.2.2010., 1. lpp.).

      (16)  Cenas ASV ir augstākas, jo ražojumi atšķiras. Lielāko eksporta daļu veido trīs gredzenu ražojumi ar mēlītes mehānismu.

      (17)  Kā minēts iepriekš 3. un 5. apsvērumā.

      (18)  Kā minēts iepriekš 2. apsvērumā.

      (19)  Lai aizsargātu abu Savienības ražotāju konfidencialitāti, dati sniegti diapazonos.

      (20)  Imports no Kambodžas sākās 2013. gadā.

      (21)  Imports no Kambodžas sākās 2013. gadā.

      (22)  Regula (EK) Nr. 1208/2004

      (23)  Regula (EK) Nr. 33/2006


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/660 (2016. gada 27. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               28.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/660
   (2016. gada 27. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 27. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  85,8

                  ZZ

                  176,9

                  0707 00 05

                  MA

                  83,0

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  101,0

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  127,5

                  ZZ

                  111,5

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  47,1

                  IL

                  85,1

                  MA

                  58,1

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  69,2

                  0808 10 80

                  AR

                  123,2

                  BR

                  100,4

                  CL

                  112,7

                  CN

                  73,3

                  NZ

                  147,2

                  US

                  199,1

                  ZA

                  94,3

                  ZZ

                  121,5

                  0808 30 90

                  AR

                  122,3

                  CL

                  93,3

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  111,8

                  ZZ

                  97,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1144/2011 ( 2011. gada 10. novembris ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               11.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/31

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1144/2011
   (2011. gada 10. novembris),
   ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 11. novembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 10. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  64,0

                  MA

                  48,1

                  TR

                  85,0

                  ZZ

                  65,7

                  0707 00 05

                  AL

                  64,0

                  EG

                  161,4

                  TR

                  133,7

                  ZZ

                  119,7

                  0709 90 70

                  AR

                  61,1

                  MA

                  72,3

                  TR

                  146,9

                  ZZ

                  93,4

                  0805 20 10

                  MA

                  80,2

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  92,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  HR

                  29,1

                  IL

                  78,0

                  MA

                  79,7

                  TR

                  83,5

                  UY

                  54,6

                  ZZ

                  65,0

                  0805 50 10

                  AR

                  58,5

                  BO

                  59,5

                  TR

                  58,2

                  ZA

                  40,1

                  ZZ

                  54,1

                  0806 10 10

                  BR

                  230,0

                  CL

                  73,3

                  EC

                  65,7

                  LB

                  269,8

                  TR

                  145,4

                  US

                  254,8

                  ZA

                  80,8

                  ZZ

                  160,0

                  0808 10 80

                  CA

                  145,0

                  CL

                  90,0

                  CN

                  67,2

                  MK

                  41,0

                  ZA

                  175,5

                  ZZ

                  103,7

                  0808 20 50

                  CN

                  50,3

                  TR

                  133,1

                  ZZ

                  91,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1731 (2015. gada 28. septembris), ar ko medetomidīnu apstiprina par 21. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               29.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/33

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1731
   (2015. gada 28. septembris),
   ar ko medetomidīnu apstiprina par 21. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 90. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Apvienotā Karaliste 2009. gada 27. aprīlī saņēma pieteikumu uz to, lai aktīvo vielu medetomidīnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 11. panta 1. punktu iekļautu direktīvas I pielikumā lietošanai biocīdos, kuri pieder pie minētās direktīvas V pielikumā definētā 21. produkta veida biocīdiem “Pretnosēdumu produkti” un atbilst 21. produkta veida biocīdiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

               (2)

               Medetomidīns 2000. gada 14. maijā nebija pieejams tirgū kā biocīda aktīvā viela.

               (3)

               Apvienotā Karaliste saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. panta 1. punktu 2014. gada 12. martā iesniedza Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem.

               (4)

               Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 3. februārī sagatavoja Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras atzinumu.

               (5)

               Saskaņā ar minēto atzinumu 21. produkta veida biocīdi, kas satur medetomidīnu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja attiecībā uz to lietošanu tiek ievēroti noteikti nosacījumi.

               (6)

               Tāpēc ir lietderīgi medetomidīnu apstiprināt lietošanai 21. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

               (7)

               Atzinumā secināts, ka pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) XIII pielikuma kritērijiem medetomidīns savu īpašību dēļ ir “ļoti noturīgs” (vP) un “toksisks” (T). Atzinumā turklāt secināts, ka aktīvā viela satur ievērojamu neaktīvo izomēru vai piemaisījumu daļu.

               (8)

               Medetomidīns atbilst Komisijas Regulas (ES) Nr. 528/2012 10. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem un tāpēc būtu jāuzskata par aizstājamu vielu.

               (9)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 10. panta 4. punktu aktīvās vielas, kas uzskatāma par aizstājamu vielu, apstiprināšanas termiņš nepārsniedz septiņus gadus.

               (10)

               Medetomidīns atbilst kritērijiem, lai to klasificētu par ļoti noturīgu (vP) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XIII pielikumu, tāpēc izstrādājumi, kuri apstrādāti ar medetomidīnu vai kuros medetomidīns iestrādāts, būtu atbilstoši jāmarķē, kad tos laiž tirgū.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Medetomidīnu apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 21. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 28. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Vispārpieņemtais nosaukums

                     IUPAC nosaukums
                  Identifikācijas numuri

                  Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

                  Apstiprināšanas datums

                  Apstiprinājuma beigu datums

                  Produkta veids

                  Īpaši nosacījumi

                  Medetomidīns

                     IUPAC nosaukums:
                  (RS)-4-[1-(2,3-dimetilfenil)etil]-1H-imidazols
                  EK Nr.: nav pieejams

                     CAS Nr.: 86347-14-0

                  99,5 % m/m
                  Medetomidīnu izgatavo kā R un S enantiomēru (deksmedetomidīna un levomedetomidīna) racēmisku maisījumu.

                  2016. gada 1. janvāris

                  2022. gada 31. decembris

                  21

                  Medetomidīnu uzskata par aizstājamu vielu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 10. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktu.
                  Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.
                  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi:

                              1)

                              rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja citādā veidā ekspozīciju līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, produktus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsarglīdzekļus;

                              2)

                              personas, kuras medetomidīnu saturošus produktus piedāvā tirgū neprofesionāliem lietotājiem, pārliecinās, ka produktiem ir pievienoti atbilstīgi cimdi. Marķējumā un attiecīgā gadījumā arī lietošanas instrukcijās norāda, vai jālieto citi individuālie aizsardzības līdzekļi;

                              3)

                              marķējumā un attiecīgā gadījumā arī lietošanas instrukcijās norāda, ka apstrādātās virsmas pirms to nožūšanas jāsargā no bērniem;

                              4)

                              atļauto produktu marķējumā un attiecīgā gadījumā arī to drošības datu lapās norāda, ka lietošanu, apkopi un remontu veic ierobežotā zonā uz cietas ūdensnecaurlaidīgas pamatnes ar aizsargsienu vai uz augsnes, kas pārklāta ar ūdensnecaurlaidīgu materiālu, lai novērstu noplūdi un līdz minimumam samazinātu emisiju apkārtējā vidē, un ka jebkādas medetomidīnu saturošas noplūdes vai atkritumus savāc atkārtotai izmantošanai vai likvidēšanai;

                              5)

                              attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (3) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti.

                        Lai apstrādātus izstrādājumus varētu laist tirgū, jāizpilda šāds nosacījums:
                  atbildīgā persona par tā izstrādājuma laišanu tirgū, kurš ir apstrādāts ar medetomidīnu vai kurā ir iestrādāts medetomidīns, nodrošina, ka šā apstrādātā izstrādājuma marķējumā ir sniegta informācija, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta otrajā daļā.

         (1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 8. panta 1. punktu veiktajā novērtēšanā izmantotās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 267/2014 ( 2014. gada 14. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               15.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/34

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 267/2014
   (2014. gada 14. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 14. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  116,3

                  MA

                  73,6

                  TN

                  86,3

                  TR

                  100,8

                  ZZ

                  94,3

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  MA

                  182,1

                  TR

                  149,6

                  ZZ

                  171,3

                  0709 91 00

                  EG

                  45,1

                  ZZ

                  45,1

                  0709 93 10

                  MA

                  43,6

                  TR

                  84,3

                  ZZ

                  64,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,8

                  IL

                  68,0

                  MA

                  47,0

                  TN

                  52,1

                  TR

                  59,2

                  ZA

                  62,5

                  ZZ

                  55,6

                  0805 50 10

                  TR

                  74,1

                  ZZ

                  74,1

                  0808 10 80

                  AR

                  94,0

                  CL

                  130,2

                  CN

                  92,9

                  MK

                  33,9

                  US

                  192,4

                  ZZ

                  108,7

                  0808 30 90

                  AR

                  94,4

                  CL

                  123,2

                  TR

                  158,2

                  US

                  211,0

                  ZA

                  97,4

                  ZZ

                  136,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/328 ( 2015. gada 2. marts ), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 322/2014 attiecībā uz ievešanas dokumentu, kuru lieto dzīvnieku izcelsmes barībai un pārtikai  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               3.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 58/50

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/328
   (2015. gada 2. marts),
   ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 322/2014 attiecībā uz ievešanas dokumentu, kuru lieto dzīvnieku izcelsmes barībai un pārtikai
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību Savienībā, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 322/2014 (2) pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus tādas barības un pārtikas importam, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas.

               (2)

               Īstenošanas regulas (ES) Nr. 322/2014 9. pantā paredzēts, ka, lai izpildītu iepriekšējās paziņošanas pienākumu, uzņēmēji, kas iesaistīti barības un pārtikas apritē, vai to pārstāvji aizpilda Regulā (EK) Nr. 669/2009 (3) minētā kopējā ievešanas dokumenta (KID) I daļu un minēto dokumentu iesniedz kompetentajai iestādei izraudzītajā ievešanas vietā vai robežkontroles punktā. Regulā (EK) Nr. 669/2009 minētais KID attiecas tikai uz barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, bet neattiecas uz dzīvnieku izcelsmes barību un pārtiku, tostarp zivsaimniecības produktiem.

               (3)

               Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barību un pārtiku, tostarp zivsaimniecības produktiem, uz ko attiecas Padomes Direktīva 97/78/EK (4), Komisijas Regulā (EK) Nr. 136/2004 (5) paredzēts, ka kopīgo veterināro ievešanas dokumentu (KVID), kas noteikts minētās regulas III pielikumā, izmanto, lai izpildītu iepriekšējās paziņošanas pienākumu.

               (4)

               Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 322/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulu (ES) Nr. 322/2014 groza šādi:

               1)

               regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Uzņēmēji, kas iesaistīti barības un pārtikas apritē, vai to pārstāvji iepriekš paziņo par katra produktu sūtījuma pienākšanu, izņemot par tēju, kuras izcelsme ir prefektūrā, kas nav Fukušima.
               2.   Lai izpildītu iepriekšējās paziņošanas pienākumu, tie aizpilda:

                           a)

                           par produktiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes produkti, – Regulas (EK) Nr. 669/2009 3. panta a) punktā minētā kopējā ievešanas dokumenta (KID) I daļu, ņemot vērā KID aizpildīšanas norādījumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 669/2009 II pielikumā;

                           b)

                           par dzīvnieku izcelsmes barību un pārtiku, tostarp zivsaimniecības produktiem, uz ko attiecas Padomes Direktīva 97/78/EK, – kopējo veterināro ievešanas dokumentu (KVID), kas noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 (6) III pielikumā.

                     Attiecīgo dokumentu iesniedz kompetentajai iestādei izraudzītajā ievešanas vietā vai robežkontroles punktā vismaz divas darbdienas pirms sūtījuma faktiskās pienākšanas.

                  (6)  Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 136/2004, ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (OV L 21, 28.1.2004., 11. lpp.)”"
						;

               2)

               regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:
               “12. pants
               Laišana brīvā apgrozībā
               Lai katrs produktu sūtījums tiktu laists brīvā apgrozībā, izņemot tos produktus, uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 97/78/EK un kurus jau reglamentē Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2004, uzņēmējs, kas iesaistīts barības un pārtikas apritē, vai tā pārstāvis pēc tam, kad veiktas visas oficiālās kontroles, muitas dienestiem (fiziski vai elektroniski) uzrāda kopējo ievešanas dokumentu (KID), ko pienācīgi aizpildījusi kompetentā iestāde. Muitas dienesti apstiprina sūtījuma laišanu brīvā apgrozībā tikai tad, ja KID II daļas 14. ailē ir norādīts labvēlīgs kompetentās iestādes lēmums, kas KID II daļas 21. ailē parakstīts.”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 2. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 28. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 322/2014, ar kuru pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas (OV L 95, 29.3.2014., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

      (4)  Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīva 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.).

      (5)  Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 136/2004, ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (OV L 21, 28.1.2004., 11. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 398/2011 ( 2011. gada 20. aprīlis ), ar ko nosaka eksporta kompensācijas olām

text:
               21.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 105/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 398/2011
   (2011. gada 20. aprīlis),
   ar ko nosaka eksporta kompensācijas olām
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu un 170. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XIX daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Savienības tirgū var segt ar eksporta kompensāciju.

               (2)

               Ņemot vērā pašreizējo stāvokli olu tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. , 163., 164. pantā un 167. un 169. pantā.

               (3)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

               (4)

               Kompensāciju var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Savienībā un kuri atbilst prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (3), kā arī marķēšanas noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma A punktā.

               (5)

               Pašreiz piemērojamās kompensācijas ir noteiktas ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 45/2011 (4). Tā kā ir jānosaka jaunas kompensācijas, minētā regula ir jāatceļ.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem.
   2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā noteiktajām prasībām par identifikācijas marķējumu, kā arī Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma A punktā noteiktajām prasībām.
   2. pants
   Ar šo atceļ Regulu (ES) Nr. 45/2011.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 21. aprīlī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 20. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

      (3)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

      (4)  OV L 18, 21.1.2011., 14. lpp.

      PIELIKUMS

         Olu eksporta kompensācijas no 2011. gada 21. aprīļa

                  Produktu kodi

                  Galamērķis

                  Mērvienība

                  Kompensācijas apjoms

                  0407 00 11 9000

                  A02

                  EUR/100 vienības

                  0,39

                  0407 00 19 9000

                  A02

                  EUR/100 vienības

                  0,20

                  0407 00 30 9000

                  E09

                  EUR/100 kg

                  0,00

                  E10

                  EUR/100 kg

                  22,00

                  E19

                  EUR/100 kg

                  0,00

                  0408 11 80 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  84,72

                  0408 19 81 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  42,53

                  0408 19 89 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  42,53

                  0408 91 80 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  53,67

                  0408 99 80 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  9,00

                     NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
                  Pārējie galamērķi ir šādi:

                              E09

                              :

                              Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Krievija, Turcija,

                              E10

                              :

                              Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna, Filipīnas,

                              E19

                              :

                              visi galamērķi, izņemot Šveici un E09 un E10 grupas valstis.