title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 567/2013 ( 2013. gada 18. jūnijs ), ar ko labo Regulu (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               19.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 167/30

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 567/2013
   (2013. gada 18. jūnijs),
   ar ko labo Regulu (EK) Nr. 1235/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 33. panta 2. un 3. punktu un 38. panta d) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulas (EK) Nr. 1235/2008 (2) III pielikumā ir iekļauts to trešo valstu saraksts, kuru lauksaimniecības produktu bioloģiskās ražošanas sistēma un kontroles pasākumi ir atzīti par līdzvērtīgiem Regulā (EK) Nr. 834/2007 noteiktajiem. Attiecībā uz dažām valstīm, kas norādītas minētajā pielikumā, kas grozīts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 508/2012 (3), dažu kontroles iestāžu interneta adrese ir nepareizi norādīta vai arī šī adrese vairs nav pareiza.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1235/2008 IV pielikumā sniegts to kontroles organizāciju un kontroles iestāžu saraksts, kuras līdzvērtības pārbaudes nolūkos ir pilnvarotas trešās valstīs veikt pārbaudes un izdot sertifikātus. Attiecībā uz dažām kontroles organizācijām vai kontroles iestādēm minētā pielikuma tekstā, kas grozīts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 508/2012 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 125/2013 (4), ir kļūdas attiecībā uz dažām trešām valstīm norādīto produktu kategorijām.

               (3)

               Turklāt vienas kontroles organizācijas interneta adrese, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III un IV pielikumā, ir nepareiza.

               (4)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III un IV pielikums.

               (5)

               Juridiskās noteiktības labad labotā informācija par AGRECO R.F. GÖDERZ GmbH būtu jāpiemēro, sākot ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 508/2012 II pielikuma piemērošanas dienu, savukārt labotā informācija par IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști un Organización Internacional Agropecuaria būtu jāpiemēro no dienas, kad piemēro Īstenošanas regulas (ES) Nr. 125/2013 II pielikumu.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas regulatīvās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 1235/2008 labo šādi:

               1)

               III pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

               2)

               IV pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   Tomēr II pielikuma 1. punktu piemēro, sākot ar 2012. gada 1. jūliju, un II pielikuma 3. un 4. punktu, sākot ar 2013. gada 1. aprīli.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 18. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 334, 12.12.2008., 25. lpp.

      (3)  OV L 162, 21.6.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 43, 14.2.2013., 1. lpp.

      I PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III pielikumu labo šādi:

                  1)

                  tekstā, kas attiecas uz Kanādu, 5. punkta ierakstu par CA-ORG-002 aizstāj ar šādu:

                              “CA-ORG-002

                                 British Columbia Association for Regenerative Agriculture (BCARA)

                              www.certifiedorganic.bc.ca”;

                  2)

                  tekstā, kas attiecas uz Kostariku, 4. punktu aizstāj ar šādu:

                              “4.

                              Kompetentā iestāde: Servicio Fitosanitario del Estado, Ministerio de Agricultura y Ganadería, www.sfe.go.cr”;

                  3)

                  tekstu, kas attiecas uz Indiju, labo šādi:

                              a)

                              teksta 4. punktu aizstāj ar šādu:

                                          “4.

                                          Kompetentā iestāde: Agricultural and Processed Food Export Development Authority APEDA, http://www.apeda.gov.in/apedawebsite/index.asp”;

                              b)

                              teksta 5. punkta ierakstus par IN-ORG-009, IN-ORG-011, IN-ORG-016, IN-ORG-019 un IN-ORG-021 aizstāj ar šādiem:

                                          “IN-ORG-009

                                             ISCOP (Indian Society for Certification of Organic products)

                                          www.iscoporganiccertification.org

                                             IN-ORG-011

                                             Natural Organic Certification Agro Pvt. Ltd. (NOCA Pvt. Ltd)

                                          www.nocaagro.com

                                             IN-ORG-016

                                             Rajasthan Organic Certification Agency (ROCA)

                                          www.krishi.rajasthan.gov.in

                                             IN-ORG-019

                                             TUV India Pvt. Ltd

                                          www.tuvindia.co.in

                                             IN-ORG-021

                                             Madhya Pradesh State Organic Certification Agency (MPSOCA)

                                          www.mpkrishi.org”;

                  4)

                  tekstā, kas attiecas uz Japānu, 5. punkta ierakstu par JP-BIO-005 aizstāj ar šādu:

                              “JP-BIO-005

                                 Japan Organic & Natural Foods Association

                              http://jona-japan.org/english/”;

                  5)

                  tekstā, kas attiecas uz Tunisiju, 5. punkta ierakstu par TN-BIO-004 aizstāj ar šādu:

                              “TN-BIO-004

                                 Lacon

                              www.lacon-institut.com”;

                  6)

                  tekstā, kas attiecas uz Amerikas Savienotajām Valstīm, 5. punkta ierakstus par US-ORG-005, US-ORG-023, US-ORG-028 un US-ORG-055, aizstāj ar šādiem:

                              “US-ORG-005

                                 BIOAGRIcert

                              http://www.bioagricert.org/english

                                 US-ORG-023

                                 Maryland Department of Agriculture

                              http://mda.maryland.gov/foodfeedquality/Pages/certified_md_organic_farms.aspx

                                 US-ORG-028

                                 Montana Department of Agriculture

                              http://agr.mt.gov/agr/Producer/Organic/Info/index.html

                                 US-ORG-055

                                 Texas Department of Agriculture

                              http://www.texasagriculture.gov/regulatoryprograms/organics.aspx”.

      II PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 1235/2008 IV pielikumu labo šādi:

                  1)

                  tekstā, kas attiecas uz AGRECO R.F. GÖDERZ GmbH, 3. punkta ierakstu par Ganu aizstāj ar šādu:

                              “Gana

                                 GH-BIO-151

                              x

                              —

                              —

                              x

                              —

                              —”;

                  2)

                  tekstā, kas attiecas uz BioAgriCert S.r.l., 2. punktu aizstāj ar šādu:

                              “2.

                              Interneta adrese: http://www.bioagricert.org/english/”;

                  3)

                  tekstā, kas attiecas uz “IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști”, 3. punktu aizstāj ar šādu:

                              “3.

                              Attiecīgās trešās valstis, kodi un produktu kategorijas:

                                          Trešā valsts

                                          Kods

                                          Produktu kategorija

                                          A

                                          B

                                          C

                                          D

                                          E

                                          F

                                          Turcija

                                             TR-BIO-158

                                          x

                                          —

                                          —

                                          x

                                          —

                                          —”;

                  4)

                  tekstā, kas attiecas uz Organización Internacional Agropecuaria, 3. punkta ierakstu par Argentīnu aizstāj ar šādu:

                              “Argentīna

                                 AR-BIO-110

                              —

                              —

                              x

                              —

                              —

                              —”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 731/2013 ( 2013. gada 29. jūlijs ), ar ko 197. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

text:
               30.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 203/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 731/2013
   (2013. gada 29. jūlijs),
   ar ko 197. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2013. gada 22. jūlijā nolēma svītrot vienu fizisko personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, pēc tam, kad tā bija izskatījusi šīs personas iesniegto pieprasījumu svītrot to no saraksta un Ombuda vispusīgo ziņojumu, kas sagatavots Ombuda birojā, kurš izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1904(2009). Turklāt 2013. gada 19. jūlijā ANO DP Sankciju komiteja nolēma sarakstā grozīt vienu ierakstu.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 29. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

                  (1)

                  sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:
                  ‘Muhammad ‘Abdallah Salih Sughayr (alias a) Muhammad’ Abdallah Salih Al- Sughayir, b) Muhammad’ Abdallah Salih Al-Sughaier, c) Muhammad’ Abdallah Salih Al-Sughayer, d) Mohd Al-Saghir, e) Muhammad Al- Sugayer, f) Muhammad ‘Abdallah Salih Al-Sughair, g) Muhammad ‘Abdallah Salih Al-Sugair, h) Muhammad ‘Abdallah Salih Al-Suqayr, i) Mohammad Abdullah S Ssughayer, j) Abu Bakr, k) Abu Abdullah. Dzimšanas datums: 20.8.1972. Dzimšanas vieta: Al-Karawiya, Oneiza, Saūda Arābija. Pases Nr.: E864131 (Saūda Arābija, izdota 30.12.2001., derīga līdz 6.11.2006.). Valstspiederība: Saūda Arābijas. Papildu informācija: iesaistīts Abu Sayyaf grupas finansēšanā, ieroču piegādē tai, vervēšanā un citādi sniedza tai palīdzību. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.10.2007.’

                  (2)

                  Ierakstu ‘Omar Mahmoud Uthman (alias a) Al-Samman Uthman, b) Umar Uthman, c) Omar Mohammed Othman, d) Abu Qatada Al- Filistini, e) Abu Umr Takfiri, f) Abu Omar Abu Umar, g) Abu Umar Umar e) Abu Ismail). Dzimšanas datums: a) 30.12.1960., b) 13.12.1960. Dzimšanas vieta: Bētleme, Rietumkrasts, Palestīniešu teritorijā. Valstspiederība: Jordānijas. Adrese: Apvienotā Karaliste (kopš 1993. gada). Cita informācija: aizturēts Apvienotajā Karalistē no 2002. gada oktobra līdz 2005. gada martam un no 2005. gada augusta līdz 2008. gada jūnijam. Apcietinājumā Apvienotajā Karalistē kopš 2008. gada decembra (2009. gada martā). Regulas 2a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.10.2001.’pozīcijā "Fiziskas personas", aizstāj ar šādu:
                  ‘Omar Mahmoud Uthman (alias a) Al-Samman Uthman, b) Umar Uthman, c) Omar Mohammed Othman, d) Abu Qatada Al-Filistini, e) Abu Umr Takfiri, f) Abu Omar Abu Umar, g) Abu Umar Umar, h) Abu Ismail). Dzimšanas datums: a) 30.12.1960., b) 13.12.1960. Dzimšanas vieta: Bētleme, Rietumkrasts, Palestīniešu teritorijā. Valstspiederība: Jordānijas. Adrese: Jordānija (kopš 2013. jūlija). Regulas 2a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.10.2001.’


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1076/2013 ( 2013. gada 31. oktobris ), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi attiecībā uz pārnēsājamo mūzikas instrumentu pagaidu ievešanu, izvešanu un atkārtotu ievešanu

text:
               1.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1076/2013
   (2013. gada 31. oktobris),
   ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi attiecībā uz pārnēsājamo mūzikas instrumentu pagaidu ievešanu, izvešanu un atkārtotu ievešanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1) un jo īpaši tās 247. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (2) I daļas VII sadaļas 3. nodaļas 2. iedaļa nosaka noteikumus attiecībā uz “citādām muitas deklarācijām”. Saskaņā ar minētās regulas 230., 231. un 232. pantu atsevišķas preču kategorijas uzskata par deklarētām laišanai brīvā apgrozībā izvešanai vai pagaidu ievešanai, ja tiek veiktas 233. pantā noteiktās darbības, kuras uzskata par muitas deklarāciju.

               (2)

               Tomēr pārnēsājamie mūzikas instrumenti, kurus ceļotāji ieved uz laiku ar nolūku tos lietot kā profesionālas iekārtas, ir jāuzrāda muitā, lai tās skaidri deklarētu pagaidu ievešanas procedūrā.

               (3)

               Neseni atgadījumi, kuros šo muitas noteikumu piemērošana ir negatīvi skārusi mūzikas jomas māksliniekus, norāda, ka ir nepieciešams vienkāršot piekļuvi pagaidu ievešanas procedūrai, ļaujot šādus pārnēsājamos mūzikas instrumentus deklarēt citādi. Lai izvairītos no līdzīgu problēmu rašanās saistībā ar izvešanu un atkārtotu ievešanu, šāda vienkāršota pieeja jāattiecina arī uz pārnēsājamiem mūzikas instrumentiem, ko ceļotāji ir deklarējuši izvešanai vai kas ir atkārtotai ievesti un deklarēti laišanai brīvā apgrozībā kā atpakaļ nosūtītas preces.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 2454/93.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EEK) Nr. 2454/93 groza šādi:

               1)

               regulas 230. pantam pievieno šādu e) punktu:

                           “e)

                           pārnēsājamos mūzikas instrumentus, ko ieveduši ceļotāji un kas pretendē uz atvieglojumiem kā atpakaļ nosūtītas preces.”;

               2)

               regulas 231. pantam pievieno šādu e) punktu:

                           “e)

                           ceļotāju pārnēsājamos mūzikas instrumentus.”;

               3)

               regulas 232. panta 1. punktu papildina ar šādu d) apakšpunktu:

                           “d)

                           pārnēsājamos mūzikas instrumentus, kas minēti 569. panta 1.a punktā.”;

               4)

               regulas 569. pantu papildina ar šādu 1.a punktu:
               “1.a   Pilnīgs atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa tiek piešķirts attiecībā uz pagaidu ievestiem pārnēsājamiem mūzikas instrumentiem, ko ir ievedis ceļotājs, kā tas definēts 236. panta A daļā, ar nolūku izmantot tos kā profesionālas iekārtas.”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 31. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/528 (2016. gada 4. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               5.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/28

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/528
   (2016. gada 4. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 4. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  96,2

                  SN

                  66,9

                  TR

                  106,7

                  ZZ

                  134,5

                  0707 00 05

                  MA

                  83,3

                  TR

                  134,4

                  ZZ

                  108,9

                  0709 93 10

                  EG

                  44,3

                  MA

                  97,9

                  TR

                  149,6

                  ZZ

                  97,3

                  0805 10 20

                  EG

                  48,3

                  IL

                  83,3

                  MA

                  73,5

                  TN

                  71,4

                  TR

                  72,3

                  ZA

                  51,4

                  ZZ

                  66,7

                  0805 50 10

                  MA

                  85,6

                  TR

                  105,4

                  ZZ

                  95,5

                  0808 10 80

                  BR

                  94,4

                  CL

                  113,5

                  CN

                  124,1

                  US

                  151,8

                  ZA

                  71,2

                  ZZ

                  111,0

                  0808 30 90

                  AR

                  108,8

                  CL

                  132,7

                  ZA

                  110,9

                  ZZ

                  117,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 754/2013 ( 2013. gada 5. augusts ), ar ko 198. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

text:
               6.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 210/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 754/2013
   (2013. gada 5. augusts),
   ar ko 198. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vēra Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 7.a panta 1. punktu un 7.a panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2013. gada 23. jūlijā nolēma pievienot vienu fizisku personu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Turklāt ANO DP Sankciju komiteja minētajā sarakstā iekļāva vēl četras organizācijas.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 5. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

                  (1)

                  Sadaļā „Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:
                  ‘Abu Mohammed Al-Jawlani (alias a) Abu Mohamed al-Jawlani, b) Abu Muhammad al-Jawlani, c) Abu Mohammed al-Julani, d) Abu Mohammed al-Golani, e) Abu Muhammad al-Golani, f) Abu Muhammad Aljawlani, g) Muhammad al-Jawlani, h) Shaykh al-Fatih; i) Al Fatih. Dzimšanas datums: starp 1975. un 1979. gadu. Dzimšanas vieta: Sīrija. Valstspiederība: Sīrijas. Adrese: Sīrijā kopš 2013. gada jūnija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 24.7.2013.’

                  (2)

                  Ierakstu ‘Haji Muhammad Ashraf (alias Haji M. Ashraf). Dzimšanas datums: 1.3.1965. Valstspiederība: Pakistānas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 10.12.2008. Cita informācija: tēva vārds ir Noor Muhammad.’ sadaļā „Fiziskas personas” aizstāj ar šādu:
                  ‘Haji Muhammad Ashraf (alias a) Haji M. Ashraf, b) Muhammad Ashraf Manshah, c) Muhammad Ashraf Munsha). Dzimšanas datums: a) 1.3.1965., b) 1955. gads. Dzimšanas vieta: Faisalabad, Pakistāna. Valstspiederība: Pakistānas. Pases Nr.: a) AT0712501 (Pakistāna, izdota 12.03.2008., derīga līdz 11.03.2013.), b) A-374184 (Pakistāna). Identifikācijas numurs a) 6110125312507 (Pakistāna), b) 24492025390 (Pakistāna). Cita informācija: tēva vārds ir Noor Muhammad. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 10.12.2008.’

                  (3)

                  Ierakstu ‘Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Dzimšanas datums: 2.3.1984. Dzimšanas vieta: Bahreina. Pases nr.: 1632207 (Bahreina). Cita informācija: a) ir darbojies Al-Qaida un Libyan Islamic Fighting Group uzdevumā un sniedzis tām finanšu, materiālu un loģistikas atbalstu, tostarp sprāgstvielās izmantojamas elektriskās daļas, datorus, GPS ierīces un militāru aprīkojumu. b) Dienvidāzijā izgājis Al-Qaida apmācības kursu kājnieku ieroču un sprāgstvielu jomā un karojis Al-Qaida rindās Afganistānā. c) arestēts Apvienotajos Arābu Emirātos (AAE) 2007. gada janvārī saistībā ar apsūdzībām par to, ka ir Al-Qaida un Libyan Islamic Fighting Group loceklis. d) pēc notiesāšanas Apvienotajos Arābu Emirātos 2007. gada beigās viņu 2008. gada sākumā pārvietoja uz Bahreinu, lai tur izciestu piespriestā soda atlikušo daļu.’ sadaļā ”Fiziskas personas” aizstāj ar šādu:
                  ‘Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Dzimšanas datums: 2.3.1984. Dzimšanas vieta: Bahreina. Valstspiederība: Bahreinas. Pases nr.: 1632207 (Bahreina). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 10.10.2008.’

                  (4)

                  Ierakstu ‘Sayf al-Adl (alias Saif Al-’Adil). Dzimšanas datums: 1963. Dzimšanas vieta: Ēģipte. Cita informācija: a) domājams, ka Ēģiptes valstspiederīgais; b) atbildīgs par Usamas bin Ladena drošību. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 25.1.2001.’ sadaļā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu:
                  ’Sayf-Al Adl (alias a) Saif Al-’Adil, b) Seif al Adel, c) Muhamad Ibrahim Makkawi, d) Ibrahim al-Madani). Dzimšanas datums: a) 1963. gads, b) 11.4.1963., c) 11.4.1960. Dzimšanas vieta: Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 25.1.2001.’

                  (5)

                  Ierakstu ‘Fazeel-A-Tul Shaykh Abu Mohammed Ameen Al-Peshawari (alias a) Shaykh Aminullah, b) Sheik Aminullah, c) Abu Mohammad Aminullah Peshawari, d) Abu Mohammad Amin Bishawri, e) Abu Mohammad Shaykh Aminullah Al-Bishauri, f) Shaykh Abu Mohammed Ameen al-Peshawari, g) Shaykh Aminullah Al-Peshawari). Adrese: Ganj rajons, Peshawar, Pakistāna. Dzimšanas datums: a) aptuveni 1967. gads, b) aptuveni 1961. gads, c) aptuveni 1973. gads. Dzimšanas vieta: Konar province, Afganistāna. Cita informācija: Apcietinājumā kopš 2009. gada. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 29.6.2009.’ sadaļā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu:
                  ‘Fazeel-A-Tul Shaykh Abu Mohammed Ameen Al-Peshawari (alias a) Shaykh Aminullah, b) Sheik Aminullah, c) Abu Mohammad Aminullah Peshawari, d) Abu Mohammad Amin Bishawri, e) Abu Mohammad Shaykh Aminullah Al-Bishauri, f) Shaykh Abu Mohammed Ameen al-Peshawari, g) Shaykh Aminullah Al-Peshawari). Valstspiederība: Afganistānas. Dzimšanas datums: a) aptuveni 1967. gads, b) aptuveni 1961. gads, c) aptuveni 1973. gads. Dzimšanas vieta: Shunkrai ciems, Sarkani rajons, Konar province, Afganistāna. Adrese: Ganj rajons, Peshawar, Pakistāna. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 29.6.2009.’


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1153/2012 ( 2012. gada 3. decembris ), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam

text:
               6.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 334/31

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1153/2012
   (2012. gada 3. decembris),
   ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1338/2006 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādas Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes zamšādas importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 58,9 % apmērā.

         2.   Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums

               (2)

               Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu (3) gaidāmajām termiņa beigām, tā 2011. gada 14. jūnijā saņēma pieprasījumu sākt šo pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Apvienotās Karalistes Ādas izstrādājumu federācija (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējā zamšādas ražošanas apjoma Savienībā.

               (3)

               Iesniegtais pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos.

         3.   Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana

               (4)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 13. septembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (5)

               Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (6)

               Komisija par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju un citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, nesaistītus importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, kā arī eksportētājvalsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (7)

               Ņemot vērā Savienības ražotāju, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvērtēt, vai ir jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, šīs personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienās no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (8)

               Tika veikta Savienības ražotāju atlase, kurā no trim zināmajiem Savienības ražotājiem tika atlasītas divas ražotāju grupas.

               (9)

               Notika saziņa ar sešiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem izmeklēšanā nesadarbojās.

               (10)

               Tika konstatēti 35 nesaistīti zamšādas importētāji Savienībā, kuri tika aicināti sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Tikai divi no tiem pieteicās un piekrita sadarboties šajā pārskatīšanā. Tādējādi nesaistīto importētāju atlase nebija vajadzīga.

               (11)

               Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām un citiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes tika saņemtas no atlasītajām Savienības ražotāju grupām un abiem nesaistītajiem importētājiem, kas sadarbojās. Pārskatīšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs, un izmeklēšanas gaitā nepieteicās un nesniedza Komisijai informāciju neviena no attiecīgajām patērētāju apvienībām.

               (12)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un tā radītā kaitējuma iespējamību un lai konstatētu, vai pastāv Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās.

               —

                  Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Apvienotā Karaliste, un

               —

                  Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Itālija.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (13)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā izmeklēšanā definētais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšāda un mākslīgā zamšāda, kas ir vai nav piegriezta pēc formas, tostarp izžāvēta zamšāda un izžāvēta mākslīgā zamšāda (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90.

               (14)

               Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kas tiek ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tas pats lietojums, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (15)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties.

         1.   Ievadpiezīmes

               (16)

               Kā minēts 9. apsvērumā iepriekš, neviens no sešiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem notika saziņa, izmeklēšanā nesadarbojās, un konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpieņem, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs, tostarp informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, un statistiku.

         2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

   2.1.   Analogā valsts

               (17)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, tostarp Savienībai, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.

               (18)

               Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja ASV. Vienīgais zamšādas ražotājs, kas sākotnējās izmeklēšanas laikā darbojās ASV, šobrīd ir slēdzis savu ražotni. Kopš šīs slēgšanas tas importē zamšādu no kopuzņēmuma Turcijā. Tā kā ASV vairs nenotiek zamšādas ražošana ievērojamā apjomā, paziņojumā par šīs procedūras sākšanu kā analogās valstis bija paredzētas citas valstis – Jaunzēlande, Turcija un Indija. Notika saziņa ar iespējamajiem ražotājiem analogajās valstīs (Jaunzēlandē, Turcijā un Indijā), taču attiecīgie ražotāji nesadarbojās.

               (19)

               Tā kā analogo valstu ražotāji nesadarbojās, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju par Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējo cenu, kas par PIP pieejama Eurostat importa statistikā (Indija ir valsts ar vislielāko importa apjomu Savienībā). Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cena tika balstīta uz informāciju par ĶTR importa Savienībā vidējo cenu, kas par PIP pieejama Eurostat importa statistikā. Pamatojoties uz minēto, dempinga starpība tika noteikta kā starpība starp Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējo cenu, ko izmantoja kā normālo vērtību, un ĶTR izcelsmes importa vidējo cenu, kuru izmantoja kā eksporta cenu. Veicot aprēķinus, tika iegūta dempinga starpība 64 % apjomā.

         2.2.   Importa attīstība pasākumu atcelšanas gadījumā

               (20)

               Papildus dempinga esības analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika pārbaudīta dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, proti, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem un Eurostat datiem.

               (21)

               Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: ĶTR izcelsmes importa attīstība, ražotāju eksportētāju ražošanas apjoms un neizmantotā ražošanas jauda, kā arī Savienības tirgus pievilcība cenu un apjoma ziņā.

               (22)

               Kā norādīts turpmāk 32. apsvērumā, PIP salīdzinot ĶTR izcelsmes importa cenas un Savienības ražošanas nozares cenas, ir vērojama ievērojama cenu starpība (51,6 %). Cenu un apjoma ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. To pastiprina fakts, ka kopš pasākumu noteikšanas, kad ĶTR izcelsmes imports tika samazināts, ĶTR ir pieejama ievērojama ražošanas jauda. Jau pirms pasākumu noteikšanas ĶTR trīskāršoja savu šā ražojuma Savienības tirgus daļu – no 10,7 % tirgus daļas Savienības tirgū 2001. gadā līdz 31,7 % 2004. gadā. Turklāt ĶTR eksporta cenas uz Savienību joprojām ir augstākas nekā tā cenas atsevišķu citu trešu valstu tirgos; tas padara Savienības tirgu pievilcīgu ĶTR ražotājiem eksportētājiem.

               (23)

               Iepriekš minētā analīze atklāj, ka Ķīnas eksports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni Savienībā, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

         D.   KAITĒJUMS

   1.   Savienības ražošanas nozare

               (24)

               Savienībā līdzīgo ražojumu ražo trīs uzņēmumi (grupas). Divus no tiem pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, un tie atrodas Apvienotajā Karalistē un Itālijā (daļa apstrādes notiek Polijā un Rumānijā). Trešais ražotājs atrodas Itālijā un atbalsta pieprasījumu. Ir informācija, ka visi pārējie zamšādas ražotāji kopš 2006. gada, kad tika ieviesti sākotnējie pasākumi, ir slēguši savas ražotnes.

               (25)

               Savienības ražošanas kopējais apjoms pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē tika noteikts, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras tika saņemtas no atlasītajiem Savienības ražotājiem, un makrodatiem, ko atlases gaitā iesniedza trešais ražotājs. Šie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Abi atlasītie ražotāji veido 80 % Savienības ražošanas apjoma.

               (26)

               Tā kā mikroekonomiskie kaitējuma rādītāji ir balstīti tikai uz divu uzņēmumu datiem, tie saskaņā ar pamatregulas 19. pantu tiek norādīti indeksētā veidā, lai saglabātu konfidencialitāti.

         2.   Patēriņš Savienības tirgū

               (27)

               Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.

               (28)

               Tāpat jānorāda, ka kopš 2010. gada ievērojams apjoms zamšādas par zemu cenu ir eksportēts uz pārējām Savienības dalībvalstīm caur Spāniju (tirgus daļas ziņā apmēram 31 %). Jānorāda, ka Spānijā vairs nenotiek līdzīgā ražojuma ražošana un no Spānijas nākušās zamšādas pārdevumi uz pārējām Savienības dalībvalstīm pārsniedz importa apjomu. Šie apjomi ir pievienoti patēriņam. No 2008. gada līdz PIP Savienības patēriņš palielinājās par 26 % ar lielāko pieaugumu laikā no 2009. gada līdz 2010. gadam.

                  1.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Kopējais patēriņš Savienībā (tūkstošos kvadrātpēdu) (5)

                           22 107

                           22 300

                           28 434

                           27 827

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              101

                              129

                              126

         3.   Imports no ĶTR

   a)   Apjoms un tirgus daļa

               (29)

               Pēc pasākumu noteikšanas 2006. gadā ĶTR izcelsmes imports ievērojami samazinājās un joprojām ir visai neliels – PIP laikā tā tirgus daļa ir apmēram 4 %. Neatkarīgi no tā attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa apjoms ir palielinājies par 9 procentu punktiem un PIP laikā sasniedzis 1 103 330 kvadrātpēdas. Tomēr ĶTR izcelsmes imports nav palielinājies tādā pašā ātrumā kā patēriņš Savienībā, un ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ir samazinājusies.

                  2.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Importa apjoms no attiecīgās valsts (tūkstošos kvadrātpēdu) (6)

                           1 010,00

                           786,67

                           883,33

                           1 103,33

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              78

                              87

                              109

                           Importa no attiecīgās valsts tirgus daļa (6)

                           5 %

                           4 %

                           3 %

                           4 %

         b)   Cenas

   i)
         Cenu dinamika

               (30)

               ĶTR izcelsmes importa vidējā cena attiecīgajā periodā ir mainījusies. Salīdzinājumā ar 2008. gadu tā 2009. gadā sākotnēji palielinājās, tad 2010. gadā samazinājās par 13 %, bet tad PIP atkal pieauga līdz 2008. gada līmenim.

                  3.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Importa cena no attiecīgās valsts (EUR par kvadrātpēdu) (7)

                           0,45

                           0,61

                           0,39

                           0,46

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              136

                              87

                              102

         ii)
         Cenu starpība

               (31)

               Lai analizētu cenu starpību, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū salīdzināja ar attiecīgajām ĶTR eksportētāju vidējām svērtajām CIF cenām. Šim nolūkam Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas EXW līmenī saistībā ar kredītu izmaksām, piegādes izmaksām, iepakojumu un komisijas maksām. ĶTR eksporta CIF cenas tika iegūtas no Eurostat un koriģētas, lai ietvertu visas izmaksas, kas saistītas ar atmuitošanu, t. i., muitas tarifu un pēcimportēšanas izmaksām (cena pēc izkraušanas).

               (32)

               Salīdzinājumā izrādījās, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma importa cena bija zem Savienības ražošanas nozares cenas par aptuveni 51,6 %.

         4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (33)

               Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam, izvērtējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.

               (34)

               Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:

                           —

                           makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vidējās vienības cenas, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām), kurus novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no atlasīto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem un trešā Savienības ražotāja sniegtajiem makrodatiem,

                           —

                           mikroekonomiskie rādītāji (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika analizēti, pamatojoties uz atlasīto uzņēmumu sniegto informāciju pienācīgi pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Tiek uzskatīts, ka šī informācija attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari. Tā kā šie rādītāji ir tikai par diviem uzņēmumiem, absolūtos skaitļus nedrīkst izpaust konfidencialitātes iemeslu dēļ atbilstīgi pamatregulas 19. pantam, un turpmāk ir sniegti tikai indeksēti dati.

         a)   Makroekonomiskie rādītāji

   4.1.   Ražošanas apjoms

               (35)

               Kopš 2008. gada Savienības ražošanas apjoms pastāvīgi samazinājās un PIP bija 12 % zem tā 2008. gada līmeņa – neraugoties uz to, ka patēriņš tajā pašā laikā pieauga par 26 %.

                  4.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (8)

                           7 659

                           7 223

                           7 100

                           6 753

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              94

                              93

                              88

         4.2.   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (36)

               Ražošanas jauda no 2008. gada līdz PIP saglabājās stabila. Jaudas izmantojuma līmenis bija zems jau 2008. gadā, bet ražošanas samazināšanās no 2008. gada līdz PIP vēl krietni samazināja jaudas izmantošanu (par 7 procentu punktiem) no 2008. gada līdz PIP.

                  5.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Ražošanas jauda (tūkstošos kvadrātpēdu) (9)

                           13 290

                           13 290

                           13 290

                           13 290

                              Indekss (2008. gads = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Jaudas izmantojums (9)

                           58 %

                           54 %

                           53 %

                           51 %

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              94

                              93

                              88

         4.3.   Pārdevumu apjoms

               (37)

               Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam pieauga par 5 %, tad 2010. gadā samazinājās par 2 % un tad PIP laikā atkal pieauga. Kopumā attiecīgajā periodā pārdevumu apjoms palielinājās par 9 %.

                  6.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms nesaistītiem pircējiem (tūkstošos kvadrātpēdu) (10)

                           5 144

                           5 393

                           5 324

                           5 627

                              Indekss (2008. gads = 100)

                           100

                           105

                           103

                           109

         4.4.   Tirgus daļa

               (38)

               No 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz (par 1 %) atgūt savu tirgus daļu no jau tā zemā līmeņa 2008. gadā (23 %), pirms tās tirgus daļa samazinājās par 4 procenta punktiem līdz 20 % PIP laikā.

                  7.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (11)

                           23 %

                           24 %

                           19 %

                           20 %

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              104

                              80

                              87

         4.5.   Pieaugums

               (39)

               Lai gan no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 26 %, Savienības ražotāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 9 % un to tirgus daļa samazinājās par 3 procenta punktiem. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt jūtamu labumu no tirgus izaugsmes.

         4.6.   Nodarbinātība

               (40)

               Pēc pirmā ievērojamā nodarbinātības apjoma samazinājuma (par 9 %) no 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis turpināja samazināties. No 74 darbiniekiem 2008. gadā PIP bija atlikuši tikai 59, kas nozīmē samazinājumu kopumā par 19 %.

                  8.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Nodarbinātība, ražojot attiecīgo ražojumu (personas) (12)

                           74

                           67

                           62

                           59

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              91

                              84

                              81

         4.7.   Ražīgums

               (41)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, no 2008. gada līdz PIP pieauga par 9 %. Tas apliecina, ka nodarbinātība samazinājās straujāk nekā ražošanas apjoms.

                  9.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Ražīgums (kvadrātpēdas uz darbinieku) (13)

                           104 031

                           107 536

                           114 512

                           113 655

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              103

                              110

                              109

         4.8.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

               (42)

               No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares cenas par pārdoto vienību saglabājās stabilas. Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozares cenas bija ievērojami augstākas nekā ĶTR izcelsmes importam par dempinga cenām. Tomēr Savienības ražošanas nozares saglabātais cenu līmenis ir bijis uz tās tirgus daļas rēķina.

                  10.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Vienības cena Savienības tirgū (EUR par kvadrātpēdu) (14)

                           1,01

                           0,97

                           1,01

                           1,01

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              96

                              100

                              100

         4.9.   Dempinga starpības lielums

               (43)

               Ņemot vērā ĶTR izcelsmes importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

         4.10.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

               (44)

               Iepriekš analizētie rādītāji liecina, ka, neraugoties uz antidempinga pasākumu noteikšanu 2006. gadā, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais un finansiālais stāvoklis joprojām ir īpaši nestabils un kaitējumu radošs. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.

         b)   Mikroekonomiskie rādītāji

   4.11.   Krājumi

               (45)

               Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis no 2008. gada līdz PIP ievērojami palielinājās par 31 %. Papildu analīzē tika precizēts mēnešos izteiktās uzkrātās produkcijas izmaiņu novērtējums. Šajā ziņā jānorāda, ka 2008. gadā atlasītie ražotāji krājumos turēja apmēram piecu mēnešu produkciju (43 %), bet spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, lika tiem palielināt krājumus līdz vairāk nekā septiņu mēnešu produkcijas apjomam (kas atbilst 63 % no visa gada ražošanas apjoma) PIP laikā. Tāpēc tiek apstiprināts secinājums, ka krājumu veidošanas tendences liecina par kaitējumu radošu stāvokli.

                  11.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (kvadrātpēdās) (15)

                           Konfidenciāli komercdati

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              116

                              135

                              131

         4.12.   Algas

               (46)

               Vidējā alga uz vienu darbinieku saglabājās nemainīga gan laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam, gan arī no 2010. gada līdz PIP. Krasais pieaugums par 20 % no 2009. gada līdz 2010. gadam skaidrojams ar ievērojamo darbaspēka izmaksu pieaugumu abos atlasītajos uzņēmumos, neraugoties uz to, ka nodarbinātība bija samazinājusies.

                  12.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR) (16)

                           Konfidenciāli komercdati

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              100

                              120

                              120

         4.13.   Ieguldījumi

               (47)

               Atlasīto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā bija galvenokārt uzturēšanas jomā, un no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 21 %. Krasais pieaugums no 2010. gada līdz PIP skaidrojams ar to, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem 2011. gadā iegādājās konkrētu aprīkojumu.

                  13.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Neto ieguldījumi (EUR) (17)

                           Konfidenciāli komercdati

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              102

                              72

                              121

         4.14.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

               (48)

               Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā strādāja ar zaudējumiem. No 2008. gada līdz PIP zaudējumi (absolūtos skaitļos un procentos no apgrozījuma) vairāk nekā divkāršojās.

               (49)

               Tāpat arī ienākums no ieguldījumiem (INI) bija negatīvs visā attiecīgajā periodā un no 2008. gada līdz PIP pasliktinājās par – 131 procentu punktu.

                  14.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Neto peļņa no pārdevumiem ES nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) (18)

                           Konfidenciāli komercdati

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              – 100

                              –95

                              –73

                              – 203

                           INI (tīrā peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) (18)

                           Konfidenciāli komercdati

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              – 100

                              –95

                              –73

                              – 231

         4.15.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (50)

               Neto naudas plūsma no darbības bija negatīva visā attiecīgajā periodā un no 2008. gada līdz PIP pasliktinājās par gandrīz – 300 procentu punktiem.

                  15.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Naudas plūsma (EUR) (19)

                           Konfidenciāli komercdati

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              – 100

                              – 115

                              –77

                              – 398

               (51)

               Nekas neliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

         c)   Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme

   4.16.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

               (52)

               Pēc pasākumu noteikšanas ĶTR izcelsmes imports ievērojami samazinājās un joprojām ir visai neliels – PIP laikā tā tirgus daļa bija apmēram 4 %. Tomēr cenu salīdzinājums starp šo importu un Savienības ražošanas nozares cenām liecina, ka pēdējās ir ievērojami augstākas (par 51,6 %). Tā kā zamšāda ir standartizēts ražojums, ražojuma aptvērums ir ļoti šaurs un ĶTR preces pēc kvalitātes ir līdzīgas Eiropas precēm, tad ĶTR izcelsmes importa salīdzinoši mazā tirgus daļa kopā ar lielo cenu starpību liecina par ievērojamo ietekmi, kāda šim importam ir uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         4.17.   Imports no citām valstīm

               (53)

               Pastāv ievērojams imports no Indijas, Turcijas un Jaunzēlandes, kā arī imports no citām valstīm, un visa šā importa tirgus daļa PIP ir 46 % (mazāk nekā 60 %, kas bija 2008. gadā).

               (54)

               Importa apjoms no Indijas ir ievērojams, un tā tirgus daļa ir pieaugusi no 11 % 2008. gadā līdz 16 % PIP. Vienlaikus Indijas izcelsmes importa vidējās cenas ir mazliet zem Savienības ražotāju vidējām cenām. Ņemot vērā ievērojamos apjomus un cenu starpību, tiek uzskatīts, ka Indijas izcelsmes imports zināmā mērā ietekmē Savienības ražošanas nozares slikto ekonomisko stāvokli. Vienlaikus jānorāda, ka Indijas izcelsmes importa cenas ir vairāk nekā par 60 % augstākas nekā cenas ĶTR izcelsmes importam par dempinga cenām. Tādējādi tiek uzskatīts, ka šī nelielā ietekme uz Savienības ražošanas nozares pašreizējo stāvokli, visticamāk, nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.

                  16.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Indijas izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (20)

                           2 330,00

                           2 123,33

                           4 276,67

                           4 436,67

                           Indijas izcelsmes importa tirgus daļa (20)

                           11 %

                           10 %

                           15 %

                           16 %

                              Vidējā cena Indijas izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)

                           0,79

                           0,82

                           0,66

                           0,75

               (55)

               Pastāv arī ievērojams importa apjoms no Turcijas, kam PIP bija 10 % tirgus daļa (mazāk nekā 18 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir ļoti tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no Turcijas ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.

                  17.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Turcijas izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (21)

                           4 063,33

                           2 623,33

                           2 933,33

                           2 700,00

                           Turcijas izcelsmes importa tirgus daļa (21)

                           18 %

                           12 %

                           10 %

                           10 %

                              Vidējā cena Turcijas izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)

                           0,77

                           0,89

                           1,05

                           1,20

               (56)

               Pastāv arī ievērojams importa apjoms no Jaunzēlandes, kura tirgus daļa no 3 % 2008. gadā bija palielinājusies līdz 7 % PIP. Tomēr šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir pat augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis. Tā kā Jaunzēlandes izcelsmes importa cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka arī tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.

                  18.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Jaunzēlandes izcelsmes importa apjoms (tūkstošos kvadrātpēdu) (22)

                           716,67

                           2 426,67

                           1 966,67

                           1 883,33

                           Jaunzēlandes izcelsmes importa tirgus daļa (22)

                           3 %

                           11 %

                           7 %

                           7 %

                              Vidējā cena Jaunzēlandes izcelsmes importam (EUR par kvadrātpēdu)

                           1,29

                           1,43

                           1,43

                           1,48

               (57)

               Citu valstu izcelsmes importa tirgus daļa PIP bija 13 % (mazāk nekā 27 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR zamšādas cena, un tās ir tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no citām valstīm ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas salīdzinājumā ar ĶTR izcelsmes zamšādas importa cenām, tiek uzskatīts, ka tas nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.

                  19.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Importa apjoms no citām valstīm (tūkstošos kvadrātpēdu) (23)

                           5 896,67

                           4 013,33

                           4 480,00

                           3 556,67

                           Importa no citām valstīm tirgus daļa (23)

                           27 %

                           18 %

                           16 %

                           13 %

                              Vidējā cena importam no citām valstīm (EUR par kvadrātpēdu)

                           0,63

                           0,84

                           0,81

                           0,84

               (58)

               Importam no visām trešām valstīm kopā tirgus daļa PIP ir 46 % (mazāk nekā 60 %, kas bija 2008. gadā). Vienlaikus šā importa vidējās cenas ir daudz augstākas nekā ĶTR izcelsmes zamšādas cena, un tās ir tuvas Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Tā kā importam no trešām valstīm ir tendence samazināties un tā cenas ir salīdzinoši augstas, tiek uzskatīts, ka arī tas, kopumā ņemot, nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.

                  20.   tabula

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Importa apjoms no visām trešām valstīm kopā (tūkstošos kvadrātpēdu) (24)

                           13 006,67

                           11 186,67

                           13 656,67

                           12 576,67

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              86

                              105

                              97

                           Tirgus daļa importam no visām trešām valstīm kopā (24)

                           60 %

                           51 %

                           49 %

                           46 %

                              Vidējā cena importam no visām trešām valstīm kopā (EUR par kvadrātpēdu)

                           0,74

                           0,98

                           0,91

                           0,98

         5.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (59)

               Savienībā ir atlikuši tikai trīs ražotāji (visi MVU). Ir informācija, ka visi pārējie zamšādas ražotāji kopš 2006. gada, kad tika ieviesti sākotnējie pasākumi, ir slēguši savas ražotnes. To var uzskatīt par rezultātu spiedienam, ko ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām izdara Savienības tirgū, pat ja palielinās patēriņš.

               (60)

               Kaitējuma analīze liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir pasliktinājies. Jo īpaši – ražošanas apjoms ir samazinājies par 12 % un, pat ja pārdevumu apjoms nedaudz palielinājās, minētais palielinājums ir mazāks nekā patēriņa pieaugums, un tādējādi Savienības ražotāju tirgus daļa ir samazinājusies par 3 procentu punktiem.

               (61)

               Vienlaikus mikroekonomisko rādītāju analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares peļņa, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma visā attiecīgajā periodā ir saglabājusies negatīva un PIP stāvoklis ir vēl vairāk pasliktinājies.

               (62)

               Tika analizēts imports no Indijas, Turcijas, Jaunzēlandes un citām valstīm. Skatot katru no šīm importa plūsmām atsevišķi un visas kopā, tiek uzskatīts, ka tās nepārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ja pasākumi tiktu atcelti un ja tādā gadījumā, visticamāk, palielinātos ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām un tādēļ turpmāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis.

               (63)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē un tās situācija ir ļoti nestabila, un tā nesasniedz to stāvokli, kas būtu iespējams, ja tā būtu atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.

               (64)

               Tiek arī secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu galvenokārt ir izraisījis nepārtrauktais (lai arī neliela apjoma) imports par zemām dempinga cenām no ĶTR.

         E.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Paredzamā importa apjoma un cenu ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

               (65)

               Lai gan importa apjoms no ĶTR pēc pasākumu noteikšanas 2006. gadā ir ievērojami samazinājies, tiek uzskatīts, ka ĶTR saglabājas ievērojama ražošanas jauda (sk. 22. apsvērumu). Šo neizmantoto jaudu var viegli novirzīt uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.

               (66)

               Tiek uzskatīts – ja pasākumi tiktu atcelti, ĶTR ražotāji eksportētāji, visticamāk, censtos no jauna atgūt zaudēto Savienības tirgus daļu. Izmeklēšanā konstatētā ievērojamā cenu starpība liecina, ka cenu līmenis Savienības tirgū padara to ļoti pievilcīgu ĶTR izcelsmes importam (sk. 22. apsvērumu).

         2.   Secinājums par kaitējuma turpināšanos

               (67)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ĶTR izcelsmes importam piemērojamo pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu to, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos.

         F.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (68)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās iesaistītās intereses, proti, no vienas puses, Savienības ražošanas nozares intereses, un no otras puses, importētāju un lietotāju intereses.

               (69)

               Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

               (70)

               Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošā dempinga turpināšanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (71)

               Savienības ražošanas nozare, kas sastāv no MVU, attiecīgajā periodā ir pastāvīgi zaudējusi tirgus daļu un piedzīvojusi būtisku kaitējumu. Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos vēl vairāk.

         3.   Importētāju intereses

               (72)

               Šajā izmeklēšanā sadarbojās divi nesaistīti importētāji. Ar zamšādu saistītā uzņēmējdarbība ir tikai neliela daļa no to attiecīgā apgrozījuma. Nav nekādu norāžu, ka pasākumu turpināšana ievērojami negatīvi ietekmētu to darbību.

         4.   Lietotāju un patērētāju intereses

               (73)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā izmeklēšanā paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā nepieteicās neviena lietotāju vai patērētāju apvienība. Tā kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgie pasākumi nevajadzīgi neietekmētu šo personu intereses, un tā kā šīs personas turpināja izmeklēšanā nesadarboties, var secināt, ka pasākumu saglabāšana to intereses neietekmēs. Tā kā pastāv ievērojami importa apjomi no citiem avotiem par konkurences cenām, lietotājiem un patērētājiem joprojām būs plaša dažādu attiecīgā ražojuma piegādātāju izvēle pa samērīgām cenām.

         5.   Secinājums

               (74)

               Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

         G.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (75)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.

               (76)

               No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes zamšādas importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šie pasākumi ir procentuālais maksājums 58,9 % apmērā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas un mākslīgās zamšādas, kas ir piegriezta vai nav piegriezta pēc formas, tostarp izžāvētas zamšādas un izžāvētas mākslīgas zamšādas, ko šobrīd klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90, importam.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa samaksas par 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem, ir 58,9 %.
   3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 3. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. SYLIKIOTIS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 251, 14.9.2006., 1. lpp.

      (3)  OV C 19, 20.1.2011., 9. lpp.

      (4)  OV C 270, 13.9.2011., 6. lpp.

      (5)  Dati no Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (6)  Eurostat dati.

      (7)  Eurostat dati.

      (8)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (9)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (10)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (11)  Dati no Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (12)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (13)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (14)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (15)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (16)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (17)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (18)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (19)  Dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (20)  Dati no Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (21)  Dati no Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (22)  Dati no Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (23)  Dati no Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.

      (24)  Dati no Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 506/2012 ( 2012. gada 14. jūnijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Kraški pršut (AĢIN))

text:
               15.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 154/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 506/2012
   (2012. gada 14. jūnijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kraški pršut (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Slovēnijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Kraški pršut ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu Itālija 2010. gada 29. martā iesniedza Komisijai paziņojumu par iebildumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu. Ar 2010. gada 14. jūnija vēstuli Komisija aicināja ieinteresētās puses uzsākt apspriedes par šo tematu.

               (3)

               Komisija 2010. gada 9. novembrī saņēma paziņojumu par to, ka starp Slovēniju un Itāliju sešu mēnešu laikā ir panākta vienošanās, ar kuru sākotnējā specifikācijā izdarīti grozījumi, proti, svītrots Štanjel ciemats.

               (4)

               Šis svītrojums ietekmē noteiktā ģeogrāfiskā apgabala robežas, tādēļ to nevar uzskatīt par maznozīmīgu.

               (5)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 5. punkta otro daļu Komisijai jāizskata pieteikums no jauna, kā noteikts minētās regulas 6. panta 1. punktā.

               (6)

               Pēc Slovēnijas un Itālijas savstarpējās vienošanās par grozījumiem pieteikums reģistrēt nosaukumu Kraški pršut tika atkārtoti publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (7)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 14. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 235, 30.9.2009., 32. lpp.

      (3)  OV C 284, 28.9.2011., 25. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

      SLOVĒNIJA

         Kraški pršut (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 849/2012 ( 2012. gada 19. septembris ) par atļauju lietot citronskābes, sorbīnskābes, timola un vanilīna preparātu kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām, visiem retāk audzētu sugu gaļas putniem un dējējputniem un atšķirtiem cūku dzimtas dzīvniekiem, izņemot Sus scrofa domesticus (atļaujas turētājs – Vetagro SpA )  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               20.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 253/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 849/2012
   (2012. gada 19. septembris)
   par atļauju lietot citronskābes, sorbīnskābes, timola un vanilīna preparātu kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām, visiem retāk audzētu sugu gaļas putniem un dējējputniem un atšķirtiem cūku dzimtas dzīvniekiem, izņemot Sus scrofa domesticus (atļaujas turētājs – Vetagro SpA)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju citronskābes, sorbīnskābes, timola un vanilīna preparātam. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā paredzētās ziņas un dokumenti.

               (3)

               Pieteikums attiecas uz atļauju lietot citronskābes, sorbīnskābes, timola un vanilīna preparātu kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām, visiem retāk audzētu sugu gaļas putniem un dējējputniem un visām retāk audzētām (atšķirtu) cūku sugām un paredz to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

               (4)

               Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1117/2010 (2) citronskābes, sorbīnskābes, timola un vanilīna preparātu desmit gadus atļāva lietot kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem.

               (5)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 25. maija atzinumā (3) secināja, ka pielikumā norādītajam citronskābes, sorbīnskābes, timola un vanilīna preparātam ierosinātajos lietošanas apstākļos nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka šī piedeva var uzlabot mērķsugu rādītājus. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija.

               (6)

               Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā norādīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “citas zootehniskās piedevas”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 19. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  OV L 317, 3.12.2010., 3. lpp.

      (3)  EFSA Journal (2012); 10(5):2670.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  mg/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (zootehnisko parametru uzlabošana)

                  4d 3

                     Vetagro SpA

                  Citronskābes, sorbīnskābes, timola un vanilīna preparāts

                                 Piedevas sastāvs

                              Citronskābi, sorbīnskābi, timolu un vanilīnu saturošu aizsargātu mikrolodīšu preparāts, kurā ir vismaz:

                                          citronskābe: 25 g/100 g

                                          sorbīnskābe: 16,7 g/100 g

                                          timols: 1,7 g/100 g

                                          vanilīns: 1 g/100 g

                                 Aktīvo vielu raksturojums

                                          Citronskābe C6H8O7 (tīrība ≥ 99,5 %),
                                          2-hidroksi-1,2,3-propāntrikarboksilskābe, CAS numurs 77-92-9, bezūdens,

                                          sorbīnskābe C6H8O2 (tīrība ≥ 99,5 %)
                                          2,4-heksadiēnskābe, CAS numurs 110-44-1,

                                          timols (tīrība ≥ 98 %),
                                          5-metil-2-(1-metiletil)fenols, CAS numurs 89-83-8,

                                          vanilīns (tīrība ≥ 99,5 %),
                                          4-hidroksi-3-metoksibenzaldehīds, CAS numurs 121-33-5.

                                 Analīzes metodes
                                  (1)

                              Sorbīnskābes un timola noteikšana barībā: apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfijas metode, kurā izmanto ultravioletostaru/diožu matricas detektoru (RP-HPLC-UV/DAD). Citronskābes noteikšana piedevā un premiksos: (RP-HPLC-UV/DAD). Citronskābes noteikšana barībā: citronskābes satura enzimātiskā noteikšana – NADH (nikotīnamīda adenīndinukleotīda reducētās formas) spektrometrijas metode.

                  Gaļas cāļi un dējējvistas
                  Retāk audzētu sugu gaļas putni un dējējputni

                  —

                  200

                  —

                  Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2022. gada 10. oktobris

                  Atšķirti cūku dzimtas dzīvnieki,
                  izņemot Sus scrofa domesticus.

                  1 000

         (1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 978/2014 ( 2014. gada 16. septembris ), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ

text:
               17.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 275/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 978/2014
   (2014. gada 16. septembris),
   ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 1. un 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (ES) Nr. 165/2011 (2) noteikts, ka makreles (Scomber scombrus) nozvejas kvota VIIIc, IX un X zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (turpmāk “makreles nozvejas kvota”), kura iedalīta Spānijai 2013. gadam, jāsamazina par 8 126 tonnām.

               (2)

               Regula (ES) Nr. 165/2011 paredz arī, ka makreles nozvejas kvota, ko Spānijai varētu iedalīt 2015. gadam un – attiecīgā gadījumā – turpmākajiem gadiem, ir jāsamazina par 9 747 tonnām.

               (3)

               Spānija 2014. gada 19. februārī informēja Komisiju, ka Spānijai piešķirtā makreles nozvejas kvota 2013. gadam nav pilnībā izmantota, un lūdza Komisiju ņemt vērā neizmantoto kvotas tonnu skaitu, nosakot kompensāciju par makreles pārzveju 2010. gadā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 165/2011. Neizmantotais daudzums ir 4 158 tonnas.

               (4)

               Tomēr Spānija saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (3) 4. panta 2. punktu bija lūgusi minētajā regulā noteiktajās robežās ieturēt daļu makreles nozvejas kvotas 2013. gadam un pārcelt to uz nākamo gadu.

               (5)

               Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 520/2014 (4)2 022 tonnas no Spānijas neizmantotās makreles nozvejas kvotas 2013. gadam tika pārceltas uz 2014. gadu. Tāpēc atlikušais neizmantotais 2013. gada kvotas daudzums ir 2 136 tonnas.

               (6)

               Šis daudzums – 2 136 tonnas – būtu jāizmanto, lai pārplānotu Komisijas Regulā (ES) Nr. 165/2011, kas grozīta ar Regulu (ES) Nr. 976/2012 (5), paredzētos atvilkumus. Šis daudzums jāpieskaita 2013. gada atvilkumam, kopā iegūstot 10 262 tonnas, un vienlaikus jāatskaita no turpmāko gadu atvilkuma.

               (7)

               Spānija 2014. gada 8. maijā lūdza neizmantoto tonnu skaitu atskaitīt no 2014. gada atvilkuma. Tas atbilst Regulas (ES) Nr. 165/2011 7. apsvērumā izklāstītajam pamatojumam. Tādēļ Regula (ES) Nr. 165/2011, kas grozīta ar Regulu (ES) Nr. 976/2012, būtu attiecīgi jāgroza.

               (8)

               Tā kā Spānijas nozvejas limitu izmaiņas šīs regulas darbības rezultātā ietekmē Spānijas kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 165/2011 pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 16. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2011. gada 22. februāra Regula (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ (OV L 48, 23.2.2011., 11. lpp.).

      (3)  Padomes 1996. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

      (4)  Komisijas 2014. gada 16. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 520/2014, ar ko 2014. gada nozvejas kvotām pievieno konkrētus daudzumus, kas 2013. gadā ieturēti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam (OV L 147, 17.5.2014., 44. lpp.).

      (5)  Komisijas 2012. gada 23. oktobra Regula (ES) Nr. 976/2012, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ (OV L 294, 24.10.2012., 3. lpp.).

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

                        Krājums

                        Sākotnējā kvota (2010)

                        Pielāgotā kvota (2010)

                        Konstatētā nozveja (2010)

                        Kvotas un nozvejas starpība (pārzveja)

                        Koeficients, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā (pārzveja × 2)

                        Atvilkums (2011)

                        Atvilkums (2012)

                        Atvilkums (2013)

                        Atvilkums (2014)

                        Atvilkums (2015. gads un attiecīgā gadījumā turpmākie gadi)

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % no 2010. gada kvotas)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        5 989

                        9 747”