title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1399/2013 ( 2013. gada 18. decembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası (AĢIN))

text:
               21.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/58

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1399/2013
   (2013. gada 18. decembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Gaziantepas Tirdzniecības palātas (Gaziantep Sanayi Odasi) pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 18. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 229, 8.8.2013., 43. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma I punktā uzskaitītie lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti:

         2.4. grupa.   Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

      TURCIJA

         Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 976/2014 ( 2014. gada 15. septembris ), ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu mazliet pārveidotu stikla šķiedras sieta audumu importu ar izcelsmi arī Ķīnas Tautas Republikā

text:
               16.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 274/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 976/2014
   (2014. gada 15. septembris),
   ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu mazliet pārveidotu stikla šķiedras sieta audumu importu ar izcelsmi arī Ķīnas Tautas Republikā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome 2011. gada augustā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu no 48,4 % līdz 62,9 % tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (“attiecīgais ražojums”). Šie pasākumi turpmāk tiks dēvēti par “spēkā esošajiem pasākumiem”, un izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

               (2)

               Pēc pretapiešanas izmeklēšanas 2012. gada jūlijā saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 672/2012 (3), ievērojot spēkā esošos pasākumus, attiecināja visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu arī uz attiecīgā ražojuma importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas izcelsme.

               (3)

               Pēc pretapiešanas izmeklēšanas 2013. gada janvārī saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 21/2013 (4), ievērojot spēkā esošos pasākumus, attiecināja visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu arī uz attiecīgā ražojuma importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme.

               (4)

               Pēc pretapiešanas izmeklēšanas 2013. gada decembrī saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013 (5), ievērojot spēkā esošos pasākumus, attiecināja visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu arī uz attiecīgā ražojuma importu, ko nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme.

         1.2.   Pieprasījums

               (5)

               Komisija 2013. gada novembrī saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu saņēma pieprasījumu izmeklēt konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam noteiktu antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kura notiek, importējot konkrētus mazliet pārveidotus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumus, un noteikt, ka šāds imports jāreģistrē.

               (6)

               Pieprasījumu iesniedza četri konkrētu stikla šķiedras sieta audumu ražotāji Savienībā: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo, AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH.

               (7)

               Pieprasījumā ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi par to, ka antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importu tiek apieti, importējot mazliet pārveidotu ĶTR izcelsmes ražojumu, kas pēc svara satur vairāk “grīstes” nekā “pavedienus” un ko tādējādi klasificē ar KN kodu ex 7019 40 00, uz ko pasākumi neattiecas.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (8)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1356/2013 (6) (“izmeklēšanas sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam noteiktu antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu un uzdeva muitas dienestiem no 2013. gada 19. decembra veikt tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importa reģistrēšanu Savienībā, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7019 40 00 (Taric kodi 7019400011, 7019400021 un 7019400050).

         1.4.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

               (9)

               Attiecīgais ražojums ir tāds pats ražojums, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā, proti, Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00, un kas pēc svara satur vairāk “pavedienus” nekā “grīstes”.

               (10)

               Izmeklējamais ražojums, proti, ražojums, ko, iespējams, izmanto, lai apietu sākotnējos pasākumus, ir tāds pats ražojums, kā definēts 8. apsvērumā, bet kas pēc svara satur vairāk “grīstes” nekā “pavedienus”.

         1.5.   Izmeklēšana un personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (11)

               Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja ĶTR iestādes un nosūtīja anketas attiecīgajiem zināmajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un Savienības importētājiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski pieteikties un darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā varētu piemērot pamatregulas 18. pantu un ka konstatējumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

               (12)

               Neviens Ķīnas eksportētājs neatsaucās un nepieprasīja atbrīvojumu no pašreizējo maksājumu iespējamās attiecināšanas un nesniedza informāciju saistībā ar izmeklēšanu.

               (13)

               Eiropas Plastmasas pārstrādes uzņēmumu apvienība paziņoja, ka tās viedoklis attiecībā uz izmeklēšanas rezultātiem ir neitrāls. Citas ieinteresētās personas, piemēram, nesaistītie importētāji un lietotāji, nav snieguši informāciju saistībā ar izmeklēšanu.

               (14)

               Komisija veica izmeklēšanu uz vietas Savienības ražotāja telpās (Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Čehija), kas sadarbojās un iesniedza sūdzību.

         1.6.   Izmeklēšanas periods un atsauces periods

               (15)

               Lai izmeklētu iespējamas pārmaiņas tirdzniecības modelī, izmeklēšanas periodu (“IP”) noteica no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. septembrim. Lai izmeklētu, vai imports tika pārdots par cenām, kas ir mazākas par kaitējumu neizraisošu cenu, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā, kā rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, atsauces periods (“AP”) aptvēra periodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (16)

               Lai novērtētu, vai pasākumi tiek apieti, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu secīgi analizēja: 1) vai ir pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR un Savienību; 2) vai šīs pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiskā izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana; 3) vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un 4) ja ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret normālajām vērtībām, kas noteiktas līdzīgajam ražojumam, vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem.

         2.2.   Neliela pārveidošana un pamatīpašības

               (17)

               Izmeklēšanā noskaidrots, ka izmeklējamais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un kas pēc svara satur vairāk “grīstes” nekā “pavedienus”. “Grīstes” un “pavedieni” sastāv no kopas, kas ietver vienu vai vairākas (nepārtrauktas) stikla šķiedru pavedienu šķipsnas. Saskaņā ar harmonizētās sistēmas piezīmēm galvenā atšķirība starp “grīstēm” un “pavedieniem” ir tas, ka pirmajā gadījumā kopa ir vaļīga ar nelielu vijumu vai bez tā (mazāk nekā pieci vijumi metrā), savukārt otrajā gadījumā – “pavedienu” kopa ir vairāk savīta (vairāk nekā pieci vijumi metrā). Ražojums, ko, iespējams, izmanto, lai apietu pasākumus, pamatā ir tāds pats ražojums kā attiecīgais ražojums, izņemot to, ka šis ražojums pēc svara satur vairāk “grīstes” nekā “pavedienus”, un tādējādi to pašlaik var deklarēt ar KN kodu ex 7019 40 00, uz ko neattiecas maksājumi, bet attiecīgais ražojums satur vairāk “pavedienu” nekā “grīstu”, un to pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00. Daudzos gadījumos minētā atšķirība starp abiem ražojumiem nav redzama un pareizo kodu var noteikt, vien veicot laboratorijas pārbaudes.

               (18)

               Izmeklēšanā netika atklātas atšķirības izmeklējamā ražojuma un attiecīgā ražojuma ražošanas procesā, izņemot proporciju pēc svara starp “grīstēm” un “pavedieniem”, ko izmanto katrā ražojumā. Turklāt ražotājs sūdzības iesniedzējs, kas sadarbojās, apstiprināja, ka izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas izejvielu izmaksu ziņā ir līdzīgas attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, bet izmeklējamā ražojuma ražošanas laiks ir ilgāks, jo ražošanas iekārtas jādarbina ar mazāku ātrumu. Tas nozīmē, ka ražotājiem eksportētājiem, ja neņem vērā izvairīšanos no spēkā esošajiem pasākumiem, nav cita ekonomiskā ieguvuma ražot izmeklējamo ražojumu. Tāpat tika konstatēts, ka pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada 17. februārī ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 138/2011 (7) daži attiecīgā ražojuma lietotāji ir izvēlējušies izmeklējamo ražojumu, kas nozīmē, ka lietotāji nesaskata būtisku atšķirību starp attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu.

               (19)

               Kā minēts pagaidu antidempinga regulas 15. apsvērumā, abiem ražojumiem ir dažādi sieta acs izmēri un svars uz vienu kvadrātmetru, un tos lielākoties izmanto kā stiegrojuma materiālu būvniecības nozarē (ārējai siltumizolācijai, marmora/grīdu armatūrai, sienu remontam).

               (20)

               Ķīnas eksportētāji vai citas ieinteresētās personas nesniedza informāciju, lai atspēkotu šos secinājumus.

               (21)

               Tādējādi tiek secināts, ka izmeklējamais ražojums ir tikai mazliet pārveidots salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu un tā importam nav cita ekonomiskā izskaidrojuma kā vien spēkā esošo antidempinga maksājumu apiešana.

         2.3.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī

               (22)

               Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, izmeklēšanas konstatējumus izdarīja, pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju, ko salīdzināja, pārbaudīja un papildināja ar informāciju datubāzē Eurostat Comext.

               (23)

               Attiecīgo ražojumu deklarē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00, un izmeklējamo ražojumu – ar KN kodu ex 7019 40 00. Visi minētie KN kodi ir plaši un ietver daudzus citus ražojumus, kas atšķiras no attiecīgā ražojuma un izmeklējamā ražojuma.

               (24)

               Jānorāda, ka izmeklējamo ražojumu deklarē ar KN kodu ex 7019 40 00, kas ietver arī citus ražojumus, ko apzīmē kā “audumus no grīstēm” un ko īpaši izmanto plastmasas pārstrādes rūpniecībā tādu augstvērtīgu kompozītmateriālu ražošanā, ko izmanto autobūvē, kuģubūvē, gaisa kuģu būvē un vēja asmeņu ražošanā. Tādēļ tiešā veidā nav iespējams izmeklēt iespējamās pārmaiņas izmeklējamā ražojuma tirdzniecības modelī Savienības tirgū. Tā vietā būtu jāizmanto pieejamie fakti.

               (25)

               No 2010. līdz 2013. gadam Savienības plastmasas pārstrādes nozare, ņemot vērā ilgtermiņa negatīvās tendences tirgū, bija spiesta slēgt rūpnīcas un būtiski samazināt ražošanas jaudu. Rezultātā importa apjomam, ko klasificē ar KN kodu ex 7019 40 00, vajadzētu samazināties, bet novērota gluži pretēja tendence (sk. 1. tabulu). Šāda importa apjoms samazinājās tikai 2011. gadā, kamēr 2012. gadā un atsauces periodā tika novērots pieaugums. Šis neparastais novērojums liecina par to, ka ar šo kodu deklarēto ražojumu importa pieaugums noticis cita iemesla dēļ.

                  1. tabula

                  ĶTR izcelsmes izmeklējamā ražojuma un attiecīgā ražojuma importa dinamika

                           Kopējais imports ES tirgū (m2)

                           2010

                           2011

                           2012

                           AP
                           (1.10.2012.–30.9.2013.)

                           KN kods 7019 40 00
                           (tostarp izmeklējamais ražojums)

                           118 702 857

                           67 954 286

                           109 676 429

                           120 453 571

                           KN kodi 7019 51 00 un 7019 59 00, uz kuriem attiecas pasākumi (8)

                           (tostarp attiecīgais ražojums)

                           383 759 571

                           195 440 571

                           101 987 143

                           77 862 714

               (26)

               Turpmākajā pārbaudē par tendencēm Savienības tirgū atklājās, ka četrās dalībvalstīs (Latvijā, Nīderlandē, Slovākijā un Slovēnijā) ir ievērojami palielinājies imports ar KN kodu 7019 40 00, ko nav iespējams izskaidrot ar šo valstu pašu vajadzībām, jo tajās nav būtiskas pārstrādes nozares. AP imports ar KN kodu ex 7019 40 00 šajās četrās valstīs bija 32 % no kopējā Savienības importa ar minēto kodu.

               (27)

               Importa apjoms ar KN kodu ex 7019 40 00 minētajās četrās valstīs pirms sākotnējo maksājumu noteikšanas 2011. gadā bija neliels, bet 2012. gadā un AP īsi pirms tam, kad tika noteikti antidempinga pasākumi, tika novērots būtisks importa pieaugums (sk. 2. tabulu).

               (28)

               Importa pieaugums (sk. tabulu) liecina par pārmaiņām tirdzniecības modelī, kas notikušas pēc pasākumu noteikšanas.

                  2. tabula

                  ĶTR izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa dinamika Nīderlandē, Slovākijā, Slovēnijā un Latvijā

                           Kopējais imports Nīderlandē, Slovākijā, Slovēnijā un Latvijā (m2)

                           2010

                           2011

                           2012

                           AP
                           (1.10.2012.–30.9.2013.)

                           KN kods 7019 40 00
                           (tostarp izmeklējamais ražojums)

                           2 427 857

                           6 934 285

                           46 680 000

                           39 018 571

                           KN kodi 7019 51 00 un 7019 59 00, uz kuriem attiecas pasākumi (9)

                           (tostarp attiecīgais ražojums)

                           59 469 857

                           47 970 857

                           14 711 285

                           15 857 142

      Secinājums par pārmaiņām tirdzniecības modelī

               (29)

               Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, uzskata, ka kopējais izmeklējamā ražojuma importa pieaugums pēc antidempinga pasākumu noteikšanas un vienlaicīgs attiecīgā ražojuma importa samazinājums atspoguļo ievērojamas pārmaiņas attiecīgā ražojuma tirdzniecības modelī.

         2.4.   Apiešanas prakses veids un nepietiekami pamatots iemesls vai ekonomisks izskaidrojums

               (30)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izraisa prakse, process vai darbs un ka tām nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana.

               (31)

               Attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu lielākoties izmanto kā stiegrojuma materiālu būvniecības nozarē (ārējai siltumizolācijai, marmora/grīdu armatūrai, sienu remontam), un abu ražojumu galalietotāji ir vieni un tie paši. Neliels izmeklējamā ražojuma pārveidojums nepiešķir atšķirīgas īpašības attiecīgajam ražojumam. Šo ražojumu cenas Savienības tirgū neatšķiras.

               (32)

               Izmeklēšanā netika konstatēts, ka izmeklējamā ražojuma importam būtu cits pamatots iemesls vai ekonomisks izskaidrojums kā vien izvairīšanās no spēkā esošā maksājuma, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu.

               (33)

               Tādēļ tiek secināts, ka, ņemot vērā to, ka nav cita pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma pamatregulas 13. panta 1. punkta trešā teikuma nozīmē, pārmaiņas ĶTR un Savienības savstarpējās tirdzniecības modelī ir izraisījusi spēkā esošo pasākumu noteikšana.

         2.5.   Maksājuma korektīvās ietekmes vājināšana līdzīgā ražojuma cenu un/vai daudzumu ziņā

               (34)

               Lai novērtētu, vai izmeklējamā ražojuma imports cenu un daudzumu ziņā vājināja spēkā esošo pasākumu korektīvo ietekmi, tika izmantoti dati, ko sniedza sūdzības iesniedzēji un ko salīdzināja, pārbaudīja un papildināja ar tirdzniecības datubāzes Eurostat Comext informāciju.

               (35)

               ĶTR izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa pieaugums pēc pagaidu pasākumu noteikšanas bija ievērojams daudzumu ziņā.

               (36)

               Salīdzinot kaitējuma novēršanas līmeni, kas bija noteikts sākotnējā regulā, un vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts ievērojams cenas samazinājums. Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzumu, gan cenas ziņā.

         2.6.   Pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam iepriekš noteikto normālo vērtību

               (37)

               Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai ir dempinga pierādījumi, kas saistīti ar normālo vērtību, kura tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

               (38)

               Sākotnējā regulā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām Kanādā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analogo valsti Ķīnas Tautas Republikai. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika uzskatīts par lietderīgu izmantot iepriekš sākotnējā izmeklēšanā noteikto normālo vērtību.

               (39)

               Ņemot vērā to, ka neviens Ķīnas izmeklējamā ražojuma ražotājs nesadarbojās, izmeklējamā ražojuma eksporta cenas noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., uz vidējo izmeklējamā ražojuma eksporta cenu atsauces periodā saskaņā ar Comext datiem (sk. 3. tabulu).

               (40)

               Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti izmantoja Kanādu. Normālā vērtība, ko izmantoja attiecīgā ražojuma dempinga aprēķinam, svārstījās no 0,168 EUR/m2 līdz 0,257 EUR/m2. Vidējā normālā vērtība sākotnējā izmeklēšanā bija 0,193 EUR/m2.

               (41)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā regulā noteikto attiecīgo vidējo normālo vērtību pēc ražojuma veida ar tām atbilstošajām izmeklējamā ražojuma vidējām eksporta cenām AP, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas. Šis salīdzinājums liecināja par dempingu.

                  3. tabula

                  Ķīnas izcelsmes izmeklējamā ražojuma, ko deklarē ar KN kodu ex 7019 40 00, vidējās importa cenas EUR/m2

                           Izmeklējamā ražojuma, ko deklarē ar KN kodu ex 7019 40 00, vidējās cenas EUR/m2

                           2010

                           2011

                           2012

                           AP
                           (1.10.2012.–30.9.2013.)

                              CIF
                               (10) (visas dalībvalstis)

                           0,159

                           0,173

                           0,166

                           0,147

                              CIF
                               (10) (Latvija, Nīderlande, Slovākija un Slovēnija)

                           0,194

                           0,104

                           0,097

                           0,061

         3.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

               (42)

               Tā kā ieinteresētās personas pēc procedūras sākšanas neatsaucās, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu netika iesniegti pieprasījumi atbrīvot no iespējamās pasākumu attiecināšanas.

               (43)

               Neskarot pamatregulas 11. panta 3. punktu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā procedūrā un AP nav atsaukušies un nav eksportējuši uz Savienību izmeklējamo ražojumu, bet apsver iespēju iesniegt pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam un 13. panta 4. punktam tikt atbrīvotiem no attiecinātā antidempinga maksājuma, būs jāatbild uz anketas jautājumiem, lai Komisija varētu izvērtēt, vai atbrīvojums būtu pamatots. Šādu atbrīvojumu var piešķirt, novērtējot tirgus situāciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, iepirkumu un pārdošanas apjomu, iespējamību, ka turpināsies darbības, kurām nav pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiskā izskaidrojuma, un dempinga pierādījumus. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uzņēmumu telpās. Pieprasījums būtu jānosūta Komisijai, pievienojot visu vajadzīgo informāciju, īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu un pārdošanu.

               (44)

               Ja atbrīvojums tiek atzīts par pamatotu, Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju attiecīgi ierosinās veikt attiecināto spēkā esošo pasākumu grozījumus. Pēc tam visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti, lai nodrošinātu tajos paredzēto nosacījumu izpildi.

         4.   PASĀKUMI

               (45)

               Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, tika secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts tādu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00, tiek apiets, importējot mazliet pārveidotu ĶTR izcelsmes ražojumu, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7019 40 00.

               (46)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāattiecina uz izmeklējamo ražojumu.

               (47)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kur noteikts, ka attiecinātos pasākumus piemēro reģistrētam importam no tā reģistrācijas dienas, antidempinga maksājums būtu jāiekasē par visu tādu stikla šķiedras sieta audumu importu Savienībā, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7019 40 00 (Taric kodi 7019400011, 7019400021 un 7019400050), kas nonācis Savienībā atbilstīgi reģistrācijai, kura noteikta ar izmeklēšanas sākšanas regulu.

         5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (48)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tās tika aicinātas izteikt piezīmes. Neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu konstatējumus.

               (49)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00, attiecina arī uz tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importu Savienībā, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7019 40 00 (Taric kodi 7019400011, 7019400021 un 7019400050).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tāda 1. punktā minētā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, kuru ražojuši tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda:

               Uzņēmums

               Maksājums (%)

                  Taric papildu kods

               Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

               62,9

               B006

                  Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

               48,4

               B007

               Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

               60,7

               B122

               Īstenošanas regulas (ES) Nr. 791/2011 I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

               57,7

               B008

               Visi pārējie uzņēmumi

               62,9

               B999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 791/2011 II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājumu.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Maksājumu iekasē par importu, kas reģistrēts saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1356/2013 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, importējot Savienībā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumus, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7019 40 00 (Taric kodi 7019400011, 7019400021 un 7019400050).
   3. pants
   Ar šo muitas iestādēm jāpārtrauc importa reģistrēšana, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1356/2013 2. pantu.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 15. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 2011. gada 3. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 791/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam (OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2012. gada 16. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 672/2012, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi (OV L 196, 24.7.2012., 1. lpp.).

      (4)  Padomes 2013. gada 10. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 21/2013, ar kuru konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme (OV L 11, 16.1.2013., 1. lpp.).

      (5)  Padomes 2013. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1371/2013, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme (OV L 346, 20.12.2013., 20. lpp.).

      (6)  Komisijas 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1356/2013, ar ko sāk izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteiktu antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kura notiek, importējot konkrētus mazliet pārveidotus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumus, un nosaka, ka šāds imports jāreģistrē (OV L 341, 18.12.2013., 43. lpp.).

      (7)  Komisijas 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 138/2011, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam (OV L 43, 17.2.2011., 9. lpp.).

      (8)  2011. gada 18. februārī noteica pagaidu pasākumus un 2011. gadā 9. augustā – galīgos pasākumus.

      (9)  2011. gada 18. februārī noteica pagaidu pasākumus un 2011. gadā 9. augustā – galīgos pasākumus.

      (10)  Avots: Comext.
   Apjoms datubāzē Comext ir norādīts tonnās un konvertēts kvadrātmetros atbilstīgi šādam pārrēķināšanas koeficientam: 1 m2 = 0,14 kg.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 177/2014 ( 2014. gada 25. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               26.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 56/14

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 177/2014
   (2014. gada 25. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 25. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  54,8

                  TN

                  89,3

                  TR

                  94,9

                  ZZ

                  79,7

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  MA

                  114,7

                  TR

                  156,9

                  ZZ

                  151,2

                  0709 91 00

                  EG

                  72,9

                  ZZ

                  72,9

                  0709 93 10

                  MA

                  30,9

                  TR

                  103,5

                  ZZ

                  67,2

                  0805 10 20

                  EG

                  42,7

                  IL

                  66,1

                  MA

                  47,6

                  TN

                  49,7

                  TR

                  67,5

                  ZA

                  63,5

                  ZZ

                  56,2

                  0805 20 10

                  IL

                  123,3

                  MA

                  99,2

                  TR

                  110,6

                  ZZ

                  111,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  29,2

                  IL

                  139,2

                  JM

                  106,9

                  MA

                  114,3

                  TR

                  67,4

                  US

                  120,6

                  ZZ

                  96,3

                  0805 50 10

                  EG

                  57,3

                  TR

                  67,2

                  ZZ

                  62,3

                  0808 10 80

                  CN

                  113,4

                  MK

                  30,8

                  US

                  176,8

                  ZZ

                  107,0

                  0808 30 90

                  AR

                  137,3

                  CL

                  199,6

                  CN

                  66,7

                  TR

                  136,4

                  US

                  120,7

                  ZA

                  109,8

                  ZZ

                  128,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 46/2014 ( 2014. gada 20. janvāris ), ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju

text:
               21.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/3

      PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 46/2014
   (2014. gada 20. janvāris),
   ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2006 (1) un jo īpaši tās 8.a panta 1. punktu un 8.a panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 18. maijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 765/2006.

               (2)

               Padome uzskata, ka būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 765/2006 I pielikumā izklāstītie iemesli vienas personas iekļaušanai sarakstā.

               (5)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 765/2006 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 765/2006 I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 20. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 765/2006 (2006. gada 18. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju (OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 765/2006 I pielikumā ierakstu Nr. 210 aizstāj ar šādu:

                     “Vārds Baltkrievu valodas transkripcija Krievu valodas transkripcija

                     Vārds (baltkrievu valodā)

                     Vārds (krievu valodā)

                     Identifikācijas informācija

                     Pamatojums iekļaušanai sarakstā

                     210.

                     Ternavsky, Anatoly Andreevich
                     (Ternavski, Anatoli Andrievich
                     Ternavskiy,
                     Anatoly
                     Andreyevich)

                     ТЕРНАВСКИЙ, Анатолий Андрэевiч

                     ТЕРНАВСКИЙ, Анатолий, Андреевич

                     Dzimšanas datums: 1950.
                     Dzimšanas vieta: Donetsk, Ukraina

                     Prezidenta Lukashenka ģimenes locekļiem tuvs cilvēks. Viņa uzņēmums Univest-M ir prezidenta sporta kluba partneruzņēmums, un līdz 2011. gada maijam tajā strādāja prezidenta vedekla.
                     Sniedz atbalstu – jo īpaši finansiālu – režīmam ar Univest-M veiktiem maksājumiem Baltkrievijas Iekšlietu ministrijai, Baltkrievijas (Valsts) TV un radio kompānijai un Nacionālās asamblejas pārstāvju palātas arodbiedrībai.
                     Gūst labumu no režīma, veicot liela mēroga uzņēmējdarbību Baltkrievijā. Univest-M pieder filiāle FLCC, kas ir vadošais uzņēmums naftas un ogļūdeņraža nozarēs. Univest-M ir arī viens no lielākajiem būvniecības/nekustamā īpašuma uzņēmumiem Baltkrievijā. Šāda mēroga uzņēmējdarbība Baltkrievijā nebūtu iespējama bez Lukashenka režīma piekrišanas.
                     Caur Univest-M sponsorē vairākus sporta klubus, tādējādi veicinot labas attiecības ar prezidentu Lukashenka.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 533/2011 ( 2011. gada 31. maijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Chorizo de Cantimpalos (AĢIN)]

text:
               1.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 146/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 533/2011
   (2011. gada 31. maijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Chorizo de Cantimpalos (AĢIN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Chorizo de Cantimpalos” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 31. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOŞ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 265, 30.9.2010., 23. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

      SPĀNIJA

         Chorizo de Cantimpalos (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1050/2013 ( 2013. gada 28. oktobris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               29.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 285/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1050/2013
   (2013. gada 28. oktobris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 28. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  53,3

                  MA

                  44,5

                  MK

                  32,3

                  ZZ

                  43,4

                  0707 00 05

                  MK

                  46,1

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  96,9

                  0709 93 10

                  TR

                  151,2

                  ZZ

                  151,2

                  0805 50 10

                  AR

                  12,9

                  CL

                  77,5

                  IL

                  100,2

                  TR

                  80,0

                  ZA

                  56,7

                  ZZ

                  65,5

                  0806 10 10

                  BR

                  234,0

                  TR

                  170,1

                  ZZ

                  202,1

                  0808 10 80

                  CL

                  167,7

                  IL

                  85,8

                  NZ

                  204,6

                  US

                  154,3

                  ZA

                  125,3

                  ZZ

                  147,5

                  0808 30 90

                  CN

                  52,7

                  TR

                  129,9

                  US

                  165,9

                  ZZ

                  116,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 428/2012 ( 2012. gada 22. maijs ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu

text:
               23.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 132/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 428/2012
   (2012. gada 22. maijs),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 121. panta pirmās daļas m) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Amerikas Savienotās Valstis saskaņā ar Nolīgumu par vīna tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm (2) ir pieprasījušas, lai šīs valsts nosaukums tiktu iekļauts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 (3) XV pielikuma B daļas ailē, kurā norādītas valstis, kas drīkst izmantot to vīna vīnogu šķirņu nosaukumu, kuras drīkst norādīt vīnu marķējumā saskaņā ar minētās regulas 62. panta 4. punktu. Pēc tam, kad tiks pārbaudīts, vai minētās regulas 62. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 62. panta 4. punktā paredzētās prasības ir izpildītas, Amerikas Savienotās Valstis būtu jāiekļauj minētā pielikuma attiecīgajā ailē pie vīna vīnogu šķirnes nosaukuma, kas minēts šajā pieprasījumā.

               (2)

               Tādēļ Regula (EK) Nr. 607/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

               (3)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma B daļā 58. rindu aizstāj ar šādu:

                  “58

                  Vermentino di Gallura (IT)
                  Vermentino di Sardegna (IT)

                     Vermentino

                     Itālija, Austrālija, Amerikas Savienotās Valstis”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 22. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 87, 24.3.2006., 2. lpp.

      (3)  OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1030/2012 ( 2012. gada 26. oktobris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Isle of Man Queenies (ACVN))

text:
               8.11.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1030/2012
   (2012. gada 26. oktobris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Isle of Man Queenies (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Isle of Man Queenies ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 26. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 38, 11.2.2012., 32. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.7.   grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

      APVIENOTĀ KARALISTE
      Isle of Man Queenies (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/650 (2015. gada 24. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               25.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/21

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/650
   (2015. gada 24. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 24. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  89,6

                  TN

                  464,3

                  TR

                  94,0

                  ZZ

                  216,0

                  0707 00 05

                  AL

                  67,1

                  EG

                  191,6

                  MA

                  176,1

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  140,1

                  0709 91 00

                  TR

                  209,1

                  ZZ

                  209,1

                  0709 93 10

                  MA

                  121,8

                  TR

                  142,8

                  ZZ

                  132,3

                  0805 10 20

                  EG

                  50,8

                  IL

                  60,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  55,7

                  TR

                  70,3

                  ZZ

                  59,2

                  0805 50 10

                  BO

                  97,3

                  TR

                  68,6

                  ZZ

                  83,0

                  0808 10 80

                  AR

                  87,8

                  BR

                  96,1

                  CL

                  146,7

                  CN

                  83,8

                  MK

                  30,8

                  NZ

                  143,9

                  US

                  218,7

                  ZA

                  120,2

                  ZZ

                  116,0

                  0808 30 90

                  AR

                  118,2

                  CL

                  160,4

                  ZA

                  113,8

                  ZM

                  112,8

                  ZZ

                  126,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 579/2013 ( 2013. gada 17. jūnijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Pasas de Málaga (ACVN))

text:
               21.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/22

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 579/2013
   (2013. gada 17. jūnijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pasas de Málaga (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Pasas de Málaga ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums Pasas de Málaga ir jāreģistrē.

               (4)

               Tomēr vienotā dokumenta 3.2. punkta produkta aprakstā nav sniegtas pareizas atsauces uz Starptautisko Vīnkopības un vīna organizāciju (OIV) un tās vīnogulāju šķirņu un Vitis sugu aprakstošo sarakstu. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad Spānijas iestādes šajā sakarā pielāgojušas attiecīgo vienoto dokumentu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas I pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Atjauninātais vienotais dokuments ir sniegts šīs regulas II pielikumā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 17. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (3)  OV C 175, 19.6.2012., 35. lpp.

      I PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      SPĀNIJA
      Pasas de Málaga (ACVN)

      II PIELIKUMS

         VIENOTS DOKUMENTS

      Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

         PASAS DE MÁLAGA

      EK Nr. ES-PDO-0005-00849-24.01.2011.

         AĢIN ( ) ACVN ( X )

      1.   Nosaukums

      Pasas de Málaga
      2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

      Spānija
      3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

      3.1.   Produkta veids

                  1.6. grupa.

                  Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

            3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

         Definīcija

      Tradicionālās Pasas de Málaga (“Malagas rozīnes”) iegūst, saulē žāvējot nogatavojušās vīnogas, kas pieder pie Vitis vinífera L. sugas Moscatel de Alejandría šķirnes, ko sauc arī par Moscatel Gordo jeb Moscatel de Málaga šķirni.

         Fizikālās īpašības

                  —

                  Saskaņā ar vīnogulāju šķirņu un Vitis sugu aprakstošo sarakstu, ko publicējusi Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV), šķirnes Moscatel de Alejandría ogas ir garas (7) un platas (7), tāpēc no tām iegūst liela izmēra rozīnes.

                  —

                  Krāsa: violeti melna, viendabīga.

                  —

                  Forma: apaļa.

                  —

                  Ja ogas no ķekara atdala ar rokām, oga var būt ar kātiņu.

                  —

                  Miziņas biezums: saskaņā ar OIV kodu raksturlielumu “miziņas biezums” klasificē šādi: 1 – ļoti plāna, 3 – plāna, 5 – vidēja, 7 – bieza un 9 – ļoti bieza. Šķirnes Moscatel de Alejandría ogu miziņas biezumu izsaka ar kodu 5 (vidēja). Šā iemesla dēļ, kā arī tāpēc, ka rozīnes gatavo no ogām, kas nekādā veidā nav apstrādātas, lai mīkstinātu miziņu, rozīņu miziņas biezums ir vidējs.

         Ķīmiskās īpašības

      Rozīņu mitruma saturs ir zemāks par 35 %. Cukuru saturs ir augstāks par 50 % masas procentu punktiem.

                  —

                  Vīnskābes ekvivalentā izteiktais skābums: 1,2 līdz 1,7 %.

                  —

                  pH: no 3,5 līdz 4,5.

                  —

                  Ūdenī šķīstošās cietvielas: vairāk par 65 °Brix.

         Organoleptiskās īpašības

                  —

                  Rozīnes saglabā muskata garšu, kas raksturīga vīnogām, no kurām rozīnes gatavotas. Saskaņā ar OIV kodu raksturlielumu “īpaša garša” klasificē šādi: 1 – nav, 2 – muskata, 3 – tumšo augļu, 4 – zaļo augļu, 5 – cita. Šķirnes Moscatel de Alejandría garšu klasificē kā 2, un tieši šo muskata vīnogu šķirni OIV noteikusi par attiecīgā klasifikācijas līmeņa atsauces šķirni.

                  —

                  Muskata garšu papildina spēcīga pēcsmarža, kurā var izšķirt nianses, ko dod terpēni: a-terpineols (garšaugi), linalols (roze), geraniols (ģerānija) un b-citronelols (citrusaugļi).

                  —

                  Iepriekš norādītā skābuma pakāpe dod īpaši līdzsvarotu saldi skābu garšu.

                  —

                  Pateicoties rozīnēm raksturīgajam vidējam lielumam, mitruma saturam un Briksa grādos izteiktajam cukuru saturam, tās uz tausti ir elastīgas un mīkstas, un to mīkstums ir gaļīgs un sulīgs. Šīs taustes sajūtas ir pretstatā sausumam un sīkstumam, kas bieži raksturīgs žāvētiem augļiem.

            3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

      Produkta izejvielas ir nogatavojušās vīnogas, kas pieder pie Vitis vinífera L. sugas Moscatel de Alejandría šķirnes, ko sauc arī par Moscatel Gordo jeb Moscatel de Málaga šķirni.
      3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

      Neattiecas.
      3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

      Ražošana un iepakošana jāveic 4. punktā norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
      Ražošanas process sākas ar veselu vīnogu novākšanu vai savākšanu, kas nekad nenotiek agrāk par fenoloģisko fāzi “novākšanas gatavība” (Baggiolini, 1952), izvairoties no bojātām vai jebkādas slimības skartām ogām un no ogām, kuras pirms savākšanas nokritušas uz zemes.
      Nākamais posms ir vīnogu žāvēšana, novietojot ķekarus tiešā saules gaismā. Mākslīga žāvēšana ar žāvētājiem ir aizliegta. Žāvēšana ir roku darbs. Lauksaimniekam katru dienu jāgroza žāvēšanai izliktie ķekari, lai tie žūtu vienmērīgi no visām pusēm.
      Kad ķekari ir izžāvēti, no tiem var atdalīt ogas. Šo darbu dēvē par picado (“knābāšana”). To veic ar rokām, izmantojot šķēres, kuru izmēri un forma ir īpaši pielāgoti izžāvētajiem ķekariem tā, lai atdalīto ogu kvalitāte nemazinātos. Šo procesu var veikt arī mehanizētās ražotnēs.
      Pēc žāvēšanas, kad rozīnes ir gatavas – vai nu atdalītas, vai ķekaros –, process turpinās rozīņu ražotnēs, kur pirms iepakotu rozīņu laišanas tirgū veic šādus darbus:

                  —

                  lauksaimnieku vīnogu audzētāju piegādāto rozīņu pieņemšana un uzkrāšana,

                  —

                  atdalīšana no ķekara, ja to nav izdarījis lauksaimnieks,

                  —

                  rozīņu šķirošana pēc ogu vidējā lieluma, mērot pēc rozīņu skaita uz 100 gramiem svara,

                  —

                  komplektēšana, proti, preču partiju veidošana no iepriekš sašķirotām un glabāšanā esošām ogām, turklāt gādājot, lai galarezultātā 100 g neto produkta būtu mazāk par 80 ogām,

                  —

                  iepakošana, ko veic ar rokām vai mehanizēti, ir ražošanas procesa galīgais posms, kas izšķirīgi ietekmē ar aizsargāto nosaukumu apzīmēto rozīņu kvalitātes īpašības laika gaitā, jo žūšanas process neizbēgami turpinās, un vienīgais veids, kā saglabāt delikāto mitruma līdzsvaru, kas ir tik būtiska šā produkta iezīme, ir tīrā un labi aizdarītā iepakojumā izolēt produktu no apkārtējās vides.

            3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

      Neattiecas.
      3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

      Uz aizsargātā produkta iepakojuma vienību marķējuma obligāti norādāma šāda informācija:

                  —

                  produkta komercnosaukums: šajā gadījumā jāizceļ nosaukums Pasas de Málaga, tieši zem kura seko norāde Denominación de Origen (cilmes vietas nosaukums),

                  —

                  neto svars kilogramos (kg) vai gramos (g),

                  —

                  minimālais derīguma termiņš,

                  —

                  ražotāja vai iepakotāja nosaukums, komercnosaukums vai apzīmējums un, jebkurā gadījumā, tā reģistrācijas adrese,

                  —

                  preču partijas numurs.

            Produkta komercnosaukums, neto svars un derīguma termiņš jānorāda vienā redzeslaukā.
      Jebkurā gadījumā obligātajām norādēm jābūt viegli saprotamām un izceltām tādā vietā un veidā, ka tās ir viegli saredzamas, skaidri salasāmas un neizdzēšamas. Šīs norādes nekādā gadījumā nedrīkst būt paslēptas, neskaidras vai aizsegtas ar citām norādēm vai attēliem.
      Uz visām iepakojuma vienībām jābūt marķējumam ar cilmes vietas nosaukuma logotipu un norādēm Denominación de Origen Protegida (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) un Pasas de Málaga, kā arī katras iepakojuma vienības unikālam kodam.
      4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

      ATRAŠANĀS VIETA
      VALSTS: SPĀNIJA
      AUTONOMAIS APGABALS: ANDALŪZIJA
      PROVINCE: MÁLAGA (Malaga).
      Malagas provincē ir dažādi vīnkopības apgabali, kas izkaisīti pa visu provinces teritoriju. Divos no šiem apgabaliem vīnogas tradicionāli audzē galvenokārt rozīņu pagatavošanai. Galvenā apgabala robežas sakrīt ar Axarquía dabas reģiona robežām, kas atrodas Malagas provinces austrumu daļā, uz austrumiem no galvaspilsētas. Otrs apgabals atrodas Malagas piekrastes galējos rietumos. Ar šo ACVN apzīmētā produkta noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ietver šādas pašvaldības:
      PAŠVALDĪBAS:

                  AXARQUIA

                     Alcaucín

                     Alfarnate

                     Alfarnatejo

                     Algarrobo

                     Almáchar

                     Árchez

                     Arenas

                     Benamargosa

                     Benamocarra

                     El Borge

                     Canillas de Acietuno

                     Canillas de Albaida

                     Colmenar

                     Comares

                     Cómpeta

                     Cútar

                     Frigiliana

                     Iznate

                     Macharaviaya

                     Málaga

                     Moclinejo

                     Nerja

                     Periana

                     Rincón de la Victoria

                     Riogordo

                     Salares

                     Sayalonga

                     Sedella

                     Torrox

                     Totalán

                     Vélez Málaga

                     Viñuela

                  MANILVAS (Manilva) apgabals

                     Casares

                     Manilva

                     Estepona

            5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

      5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

      Atsauces uz saikni starp vīnogulāju audzēšanu un ģeogrāfisko apgabalu ir senas un nav pārtrūkušas līdz pat mūsdienām. Jau I gadsimtā Plīnijs Vecākais savā darbā “Dabas vēsture” piemin Malagas vīna dārzus. Nasridu dinastijas laikā (no XIII līdz XV gadsimtam) tika īpaši veicināta lauksaimniecība, jo sevišķi rozīņu gatavošana no vīnogām. Līdz XIX gadsimta beigām vīnkopība piedzīvoja uzplaukumu, bet pēc tam nelabvēlīga tirdzniecības un fitosanitāro apstākļu sakritība, galvenokārt filoksēras (Viteus vitifoliae, Fitch) izplatīšanās, izraisīja nozares sabrukumu, un mūsdienās vīnkopībai atvēlētās platības veido zemesgabali, kas izkaisīti provinces visās četrās debespusēs. Divos no šiem apgabaliem vīnogas tradicionāli audzē galvenokārt rozīņu gatavošanai. Šiem diviem rozīņu ražošanas apgabaliem kopīgs ir to izvietojums provinces dienvidos pie Vidusjūras, tādējādi tie atrodas provinces Vidusjūras apakštipa klimata subtropu joslā. Savukārt stāvais reljefs ir Malagas provinces ģeogrāfiskā stāvokļa otra raksturīgā iezīme. Lai gan mūsdienās vīna dārzi, kuru ražu izmanto rozīņu gatavošanai, vairs neaizņem tik lielas platības kā laikā pirms filoksēras izplatīšanās, vīnkopībai tomēr ir svarīga vieta plaša Malagas provinces apgabala ekonomikā un sociokulturālajā vidē. Ar vīnkopību vairāk nekā 35 provinces pašvaldībās nodarbojas vairāk nekā 1 800 lauksaimnieku, un tai atvēlēti 2 200 ha zemes.
      Ģeogrāfiskā apgabala īpatnības lielā mērā ietekmē ar nosaukumu Pasas de Málaga pazīstamā galaprodukta kvalitātes īpašības. Viena no šīm īpatnībām ir ģeogrāfiskā apgabala stāvais reljefs, kas veido ainavu, kurā pakalni mijas ar upju ielejām un nogāžu slīpums pārsniedz 30 %. Teritorija, ko ziemeļos norobežo augsta kalnu grēda un dienvidos – Vidusjūra, ir aizu un upju ieleju virkne, kas veido ainavu, kuras raksturīga iezīme ir izteiktas nogāzes, tā ka Axarquía izskatās pēc pakalna, kas nosliecas uz jūru. Manilvas (Manilva) apgabala vīna dārzu raksturīga iezīme ir to tuvums jūrai, un reljefs ir līdzenāks nekā Axarquía apgabalā.
      Augsni teritorijā galvenokārt veido slāneklis; tā ir nabadzīga, sekla un ar vāju ūdensietilpību. Ražošanas apgabalā valda Vidusjūras subtropu klimats, ko raksturo maiga ziema, sausuma periods vasarā, maz nokrišņu un daudz saulainu stundu (pēdējā desmitgadē vidēji 2 974 stundas gadā).
      5.2.   Produkta specifika

      Izmērs ir viena no visaugstāk vērtētajām un izcilākajām Pasas de Málaga iezīmēm. Šīs rozīnes uzskata par lielām. Tās noteikti pārspēj citus tās pašas grupas produktus, piemēram, sultanīnas, korintes un Kalifornijas Thompson Seedless rozīnes.
      Rozīnes saglabā muskata garšu, kas raksturīga vīnogām, no kurām tās pagatavo, un tieši šo muskata vīnogu šķirni OIV izmanto par piemēru šādas muskata garšas raksturošanai.
      5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

      Saikne starp ģeogrāfisko izcelsmi un produkta īpašo kvalitāti tieši izriet no ražošanas apstākļiem. No vienas puses, orogrāfiskās īpatnības veicina vīnogu ķekaru dabīgu žāvēšanu saulē. Šī žāvēšanas sistēma ļauj saglabāt miziņas biezumu un, koncentrējot aromātu, pastiprina muskata garšu. No otras puses, sausais un karstais laiks vīnogu novākšanas periodā veicina nogatavošanos un līdz ar to sausnas un cukuru uzkrāšanos ogās. Tas ir ļoti svarīgi turpmākā žāvēšanas procesa sekmīgai norisei un savukārt ļauj rozīņu mīkstumam saglabāt tam raksturīgo elastīgumu un sulīgumu. Saules gaismas stundu daudzums ļauj rozīnēm atrasties saulē īsāku laiku, tāpēc rozīnes saglabā ogām raksturīgo skābenumu.
      Sarežģītie audzēšanas apstākļi ir veicinājuši to, ka laika gaitā Moscatel de Alejandría kļuvusi par visizplatītāko šķirni, jo tai piemīt agronomiskās īpašības, kas vajadzīgas, lai pielāgotos šai konkrētajai videi. Šķirnei piemīt ģenētiskais potenciāls, kas ļauj attīstīt izcilas raksturīgās iezīmes, piemēram, ogu izmēru, miziņas biezumu, mīkstuma īpašības, muskata aromātu un augstu nešķīstošo cietvielu (šķiedrvielu) saturu, galvenokārt kauliņos.
      Sarežģītais reljefs padarījis rozīņu izgatavošanu par tīri amatniecisku procesu, kad tādus darbus kā vīnogu novākšana, ķekaru izlikšana saulē un grozīšana un ogu atlase veic ar rokām, un tādējādi kvalitāte produkta apstrādes procesā izvirzās priekšplānā. Tāpat notiek arī ogu atdalīšana (darbs, ko sauc picado), tāpēc Pasas de Málaga bieži vien ir ar kātiņu.
      Žāvēšana ir dabisks un ļoti sens amatniecisks produktu konservēšanas paņēmiens, kad produkta bojāšanos novērš, atbrīvojot to no liekā ūdens daudzuma. Tikai nozarē gūtā pieredze un zinātība ļauj iegūt delikāto mitruma līdzsvaru, kas Pasas de Málaga piešķir dažas no visatzinīgāk vērtētajām organoleptiskajām īpašībām, kuras raksturotas šajā specifikācijā.

         Atsauce uz specifikācijas publikāciju

      (Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
      http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/PliegoPasas.pdf.

         (1)  Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1551/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/257 ( 2015. gada 13. februāris ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca/Fasola z Doliny Dunajca (ACVN))

text:
               18.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/257
   (2015. gada 13. februāris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca/Fasola z Doliny Dunajca (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Polijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca/Fasola z Doliny Dunajca, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1073/2011 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca/Fasola z Doliny Dunajca (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 13. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2011. gada 20. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1073/2011 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca/Fasola z Doliny Dunajca (ACVN)) (OV L 278, 25.10.2011., 3. lpp.).

      (3)  OV C 352, 7.10.2014., 17. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/86 (2016. gada 25. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               26.1.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 17/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/86
   (2016. gada 25. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 25. janvārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  76,9

                  TN

                  100,7

                  TR

                  92,5

                  ZZ

                  126,6

                  0707 00 05

                  MA

                  85,9

                  TR

                  157,1

                  ZZ

                  121,5

                  0709 93 10

                  MA

                  48,1

                  TR

                  149,2

                  ZZ

                  98,7

                  0805 10 20

                  EG

                  49,2

                  MA

                  62,8

                  TN

                  62,0

                  TR

                  65,1

                  ZZ

                  59,8

                  0805 20 10

                  IL

                  147,6

                  MA

                  81,7

                  ZZ

                  114,7

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  126,0

                  JM

                  160,3

                  MA

                  82,8

                  TR

                  79,4

                  ZZ

                  112,1

                  0805 50 10

                  TR

                  97,9

                  ZZ

                  97,9

                  0808 10 80

                  CL

                  87,5

                  US

                  130,3

                  ZZ

                  108,9

                  0808 30 90

                  CN

                  49,1

                  TR

                  82,0

                  ZZ

                  65,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.