title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 859/2011 ( 2011. gada 25. augusts ), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 185/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, attiecībā uz kravu un pastu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               26.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 220/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 859/2011
   (2011. gada 25. augusts),
   ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 185/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, attiecībā uz kravu un pastu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2010. gada 4. marta Regula (ES) Nr. 185/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (2), neparedz konkrētus noteikumus attiecībā uz kravu un pastu, ko ieved Savienības lidostās no trešām valstīm. Šādus noteikumus ir nepieciešams ieviest, lai pret nelikumīgu iejaukšanos aizsargātu civilo aviāciju, kas pārvadā šādas kravas.

               (2)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 185/2010.

               (3)

               Vērtējot aviācijas drošību trešās valstīs, jāņem vērā tādi sadarbības un partnerības nolīgumi, kas noslēgti starp Savienību vai atsevišķām dalībvalstīm un trešām valstīm un uz ko pamatojas atbilstošu aviācijas drošības standartu īstenošanas garantijas.

               (4)

               Slēdzot gaisa transporta nolīgumus ar trešām valstīm, Komisijai un dalībvalstīm būtu jātiecas panākt pastiprinātu sadarbību aviācijas drošības jomā, atbalstot Savienības prasībām līdzvērtīgu standartu un principu īstenošanu un piemērošanu trešās valstīs gadījumos, kad tas ļauj efektīvi reaģēt uz globāliem draudiem un risku.

               (5)

               Līdz 2013. gada jūlijam Komisijai kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāizvērtē praktiskās sekas un īstenojamība neatkarīgas apstiprināšanas sistēmai, ko piemēro gaisa pārvadātājiem, kuri pārved kravu no trešo valstu lidostām uz ES, kā arī pilnvarotajiem pārstāvjiem un zināmajiem nosūtītājiem, no kuriem tie nepastarpināti pieņem sūtījumus, un jāveic vajadzīgie sistēmas pielāgojumi, arī izdarot grozījumus šajā regulā.

               (6)

               Pamatojoties uz Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) dalībvalstu pienākumu panākt atbilstību vismaz ICAO standartiem attiecībā uz kravas drošību, Komisijai un dalībvalstīm būtu jātiecas sadarboties ar trešo valstu iestādēm vai, ja tas iespējams un pieprasīts, palīdzēt tām uzlabot darbībspēju saistībā ar prasību īstenošanu par drošu gaisa kravu un gaisa pasta ievešanu Eiropas Savienībā.

               (7)

               Komisija koordinēs un aktīvi atbalstīs Savienības pasākumus, kuru mērķis ir atvieglot pārvadājumiem no trešo valstu lidostām uz Savienību piemērojamo aviācijas drošības prasību īstenošanu, kā arī sniegs ārpussavienības struktūrām piekļuvi attiecīgai informācijai gadījumos, kad tas ir noteikti nepieciešams, un ar nosacījumu, ka tiek sniegtas attiecīgas garantijas.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. panta 1. punktu izveidotā Civilās aviācijas drošības komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 185/2010 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Komisija izvērtē un novērtē šajā regulā paredzēto noteikumu piemērošanu un vajadzības gadījumā vēlākais līdz 2015. gada 1. jūlijam sagatavo priekšlikumu.
   Komisija vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim izvērtē šajā regulā izklāstīto prasību, jo īpaši neatkarīgas apstiprināšanas prasību, potenciālo ietekmi. Rezultātus iesniedz Civilās aviācijas drošības komitejai. Vajadzības gadījumā Komisija līdz 2013. gada 1. jūlijam ierosina prasību pielāgojumus.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2012. gada 1. februāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 25. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

      (2)  OV L 55, 5.4.2010., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (ES) Nr. 185/2010 pielikumu groza šādi:

                  A.

                  6.1.2. punktu aizstāj ar šādu:

                              “6.1.2.

                              Ja ir pamatotas aizdomas, ka sūtījums, kam veikta drošības kontrole, no drošības kontroles piemērošanas brīža ir izmainīts vai nav bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos, to pirms iekraušanas gaisa kuģī pārbauda pilnvarotais pārstāvis. Sūtījumus, kas izskatās ievērojami izmainīti vai citādi izraisa aizdomas, uzskata par augsta riska kravu vai pastu (high risk cargo or mail – HRCM) saskaņā ar 6.7. punktu.”

                  B.

                  6.3.2.6. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                              “d)

                              sūtījuma drošības statuss, kurā ir norāde:

                                          —

                                          “SPX”, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģi, vai

                                          —

                                          “SCO”, t. i., drošs pārvadāšanai vienīgi ar kravas un ar pasta gaisa kuģi, vai

                                          —

                                          “SHR”, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģi saskaņā ar augsta riska prasībām.”

                  C.

                  6. nodaļā iekļauj šādus punktus:
                  “6.7.   AUGSTA RISKA KRAVA VAI PASTS (HRCM)
                  Noteikumi par augsta riska kravu vai pastu ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.
                  6.8.   TĀDAS KRAVAS UN PASTA AIZSARDZĪBA, KO IEVED SAVIENĪBĀ NO TREŠĀM VALSTĪM
                  6.8.1.   Apzīmējuma piešķiršana gaisa pārvadātājam

                              6.8.1.1.

                              Prasības līdz 2014. gada 30. jūnijam:

                                          a)

                                          jebkuram gaisa pārvadātājam, kurš no 6.F papildinājumā neuzskaitītas trešās valsts lidostas pārvadā kravu vai pastu nodošanai, tranzītam vai izkraušanai jebkurā lidostā, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 300/2008 darbības jomā, piešķir apzīmējumu “Gaisa kravas vai pasta pārvadātājs, kas veic pārvadājumus uz Savienību no trešās valsts lidostas” (ACC3):

                                                      —

                                                      to veic attiecīga dalībvalsts iestāde, kas norādīta pielikumā Komisijas 2011. gada 20. aprīļa Regulai (ES) Nr. 394/2011 (1), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 748/2009 (2) par to gaisakuģu operatoru sarakstu, kuri ir veikuši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (3) I pielikumā uzskaitītās aviācijas darbības,

                                                      —

                                                      attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 394/2011 pielikumā neminētajiem gaisa pārvadātājiem to veic tās dalībvalsts attiecīgā iestāde, kura izdevusi gaisa pārvadātāja gaisa kuģa ekspluatanta apliecību,

                                                      —

                                                      attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 394/2011 pielikumā neminētiem gaisa pārvadātājiem, kam nav dalībvalsts izsniegtas gaisa kuģa ekspluatanta apliecības, to veic tās dalībvalsts attiecīgā iestāde dalībvalstī, kurā atrodas pārvadātāja galvenā darbības bāze Savienībā, vai jebkura cita attiecīga Savienības iestāde, vienojoties ar minēto attiecīgo iestādi;

                                          b)

                                          lai saņemtu apzīmējumu ACC3, pārvadātājs:

                                                      —

                                                      nodrošina, ka tā drošības programma aptver visus 6.G papildinājumā uzskaitītos punktus attiecībā uz kravas un pasta iekraušanu tā gaisa kuģī jebkurā trešās valsts lidostā ievešanai Savienībā, kā arī:

                                                      —

                                                      iesniedz attiecīgajai pilnvarotajai iestādei “Paziņojumu par saistībām – ACC3”, kā noteikts 6.H papildinājumā. Šo paziņojumu paraksta pārvadātāja juridiskais pārstāvis vai par drošību atbildīgā persona, kā arī

                                                      —

                                                      ieceļ personu, kura tā vārdā kopumā atbild par kravu vai pasta drošības noteikumu īstenošanu trešās valstīs, un attiecīgajai iestādei sniedz ziņas par šo personu;

                                          c)

                                          parakstītā “Paziņojuma par saistībām – ACC3” oriģinālu vai kopiju patur attiecīgā iestāde. Ja oriģinālu glabā gaisa pārvadātājs, tam jābūt pieejamam pārbaudei vismaz tā derīguma termiņa laikā;

                                          d)

                                          attiecīgā iestāde sniedz Komisijai nepieciešamo informāciju par pārvadātāju, un tā dara to pieejamu visām dalībvalstīm;

                                          e)

                                          ACC3, par kuru paziņots Komisijai saskaņā ar d) apakšpunktu, tiek atzīts visās dalībvalstīs attiecībā uz visām darbībām no norādītās trešās valsts lidostas uz Savienību.

                              6.8.1.2.

                              Prasības, kas jāizpilda līdz 2014. gada 1. jūlijam:

                                          a)

                                          papildus prasībām, kas izklāstītas 6.8.1.1. punkta b) apakšpunktā, vēlākais līdz 2014. gada 1. jūlijam gaisa pārvadātājs nodrošina, ka neatkarīgs vērtētājs uz vietas veic tā kravas un pasta operāciju pārbaudi attiecīgajā trešās valsts lidostā;

                                          b)

                                          neatkarīgs vērtētājs pārbauda gaisa pārvadātāja drošības programmu un pārliecinās, ka tā aptver visus 6.G pielikumā norādītos punktus, pārbauda atbilstību programmai trešās valsts lidostā, izmantojot 6.C3 pielikumā sniegto kontrolsarakstu, un iesniedz ziņojumu:

                                                      —

                                                      attiecīgajai dalībvalsts iestādei, kas norādīta pielikumā Regulai (ES) Nr. 394/2011, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 748/2009 par to gaisakuģu operatoru sarakstu, kuri ir veikuši Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās aviācijas darbības,

                                                      —

                                                      attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 394/2011 pielikumā neminētajiem gaisa pārvadātājiem – tās dalībvalsts attiecīgajai iestādei, kura izdevusi gaisa pārvadātāja gaisa kuģa ekspluatanta apliecību,

                                                      —

                                                      attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 394/2011 pielikumā neminētiem gaisa pārvadātājiem, kam nav dalībvalsts izsniegtas gaisa kuģa ekspluatanta apliecības – attiecīgajai iestādei dalībvalstī, kurā atrodas pārvadātāja galvenā darbības bāze Savienībā, vai jebkura cita attiecīga Savienības iestāde, vienojoties ar minēto attiecīgo iestādi;

                                          c)

                                          ja attiecīgā iestāde ir apmierināta ar neatkarīgā vērtētāja ziņojumu, tā nodrošina, ka vajadzīgā informācija par ACC3 tiek ievadīta Savienības pilnvaroto pārstāvju un zināmo nosūtītāju datubāzē;

                                          d)

                                          veicot ierakstu datubāzē, attiecīgā iestāde piešķir standarta formāta unikālu burtu un ciparu identifikatoru, ar ko identificē pārvadātāju un trešās valsts lidostu, no kuras tas ieved kravas Savienībā. Šo unikālo burtu un ciparu identifikatoru norāda dokumentācijā, ko vai nu elektroniskā formā vai rakstiski pievieno sūtījumiem;

                                          e)

                                          ja attiecīgā iestāde nav apmierināta ar gaisa pārvadātāja sniegto informāciju vai ar neatkarīgā vērtētāja ziņojumu, tad iemeslus nekavējoties paziņo pārvadātājam, kurš vēlas, lai tam piešķir ACC3 apzīmējumu;

                                          f)

                                          ACC3, kas minēts pilnvaroto pārstāvju un zināmo nosūtītāju Savienības datubāzē, saskaņā ar šo 6.8.1.2. punktu tiek atzīts visās dalībvalstīs attiecībā uz visām operācijām no trešās valsts lidostas uz Savienību;

                                          g)

                                          ACC3, kas minēts pilnvaroto pārstāvju un zināmo nosūtītāju Savienības datubāzē, ne retāk kā reizi piecos gados tiek atkārtoti apstiprināts trešās valsts lidostā, attiecībā uz kuru apzīmējums ir piešķirts, un katras atkārtotās apstiprināšanas laikā tas iesniedz atkārtotu Paziņojumu par saistībām.

                        6.8.2   No trešās valsts ievestās kravas un pasta drošības pārbaudes

                              6.8.2.1.

                              ACC3 nodrošina, ka visas kravas un pasts, ko ieved nodošanai, tranzītam vai izkraušanai Savienības lidostā, tiek pārbaudīts, izņemot ja:

                                          a)

                                          vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis pilnvarotais pārstāvis un sūtījums no drošības kontroles piemērošanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos; vai

                                          b)

                                          vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis zināms nosūtītājs un sūtījums no drošības kontroles piemērošanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos; vai

                                          c)

                                          vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis pazīstams nosūtītājs, sūtījums no drošības kontroles piemērošanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos un to nepārvadā ar pasažieru gaisa kuģi; vai

                                          d)

                                          sūtījums ir atbrīvots no pārbaudēm saskaņā ar 6.1.1. punkta d) apakšpunktu un no brīža, kad tas kļuvis par identificējamu gaisa kravu vai identificējamu gaisa pastu, līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos.

                              6.8.2.2.

                              Līdz 2014. gada 30. jūnijam 6.8.2.1. punkta prasības, kā minimums, atbilst ICAO standartiem. Pēc tam Savienībā ievestā krava un pasts:

                                          a)

                                          tiek pārbaudīta ar kādu no 6.2.1. punktā uzskaitītajiem līdzekļiem vai metodēm atbilstoši standartam, kas ir pietiekams, lai varētu pamatoti pārliecināties, ka kravā vai pastā nav aizliegtu priekšmetu; vai

                                          b)

                                          tiek pakļauta drošības pārbaudei, ko veicis saskaņā ar 6.8.3. punktu apzīmēts pilnvarotais pārstāvis, zināms nosūtītājs vai pazīstams nosūtītājs; vai

                                          c)

                                          tiek atbrīvota no pārbaudēm saskaņā ar 6.1.1. punkta d) apakšpunktu un tiek aizsargāta pret neatļautu iejaukšanos no brīža, kad tā kļuvusi par identificējamu gaisa kravu vai identificējamu gaisa pastu, līdz iekraušanai gaisa kuģī.

                              6.8.2.3.

                              Sūtījuma drošības statusu norāda pavaddokumentos, kas ir vai nu gaisa pārvadājumu pavadzīme, līdzvērtīgs pasta dokuments vai atsevišķa deklarācija, un ir vai nu elektroniskā formā, vai rakstiska.

                        6.8.3.   Apzīmējuma piešķiršana trešo valstu pilnvarotajiem pārstāvjiem, zināmajiem nosūtītājiem un pazīstamajiem nosūtītājiem

                              6.8.3.1.

                              Līdz 2014. gada 30. jūnijam ACC3 sniedz sīku informāciju par drošības kontrolēm, ko īsteno pilnvarotie pārstāvji, zināmie nosūtītāji un pazīstamie nosūtītāji, no kuriem tas tieši pieņem sūtījumus saskaņā ar savu drošības programmu. Pēc tam ACC3 papildus:

                                          a)

                                          nodrošina, ka šādi trešo valstu pilnvarotie pārstāvji un zināmie nosūtītāji ne retāk kā reizi piecos gados tiek neatkarīgi apstiprināti saskaņā ar attiecīgi 6.C2 un 6.C pielikumā sniegto kontrolsarakstu;

                                          b)

                                          nodrošina, ka attiecīgie kontrolsaraksti ir pieejami pārbaudei attiecīgām iestādēm vai Komisijai;

                                          c)

                                          uztur datubāzi, kurā par katru šādu pilnvaroto pārstāvi, zināmu nosūtītāju un pazīstamu nosūtītāju norāda šādu informāciju:

                                                      —

                                                      dati par uzņēmumu, tostarp uzņēmuma faktiskā adrese,

                                                      —

                                                      uzņēmējdarbības veids, izņemot konfidenciālu komerciālu informāciju,

                                                      —

                                                      kontaktinformācija, tostarp par drošību atbildīgās(-o) personas(-u) kontaktinformācija,

                                                      —

                                                      uzņēmuma reģistrācijas numurs, ja tāds ir.

                                                Datubāzei jābūt pieejamai pārbaudei.

                              6.8.3.2.

                              ACC3 nodrošina, ka trešo valstu pazīstamie nosūtītāji, no kuriem tas tieši pieņem sūtījumus, izpilda 6.5.2. līdz 6.5.6. punkta prasības. Trešās valsts apstiprināta komersanta – AEO sertifikātu var atzīt tikai attiecībā uz tām trešām valstīm, ar kurām Savienība ir noslēgusi AEO savstarpējās atzīšanas nolīgumu.

                        6.8.4.   Neatbilstība

                              6.8.4.1.

                              Ja Komisija vai attiecīga iestāde konstatē būtiskas nepilnības attiecībā uz ACC3 darbību, kas būtiski ietekmē aviācijas drošības kopējo līmeni Savienībā, tā:

                                          a)

                                          nekavējoties informē attiecīgo ACC3 un pieprasa paskaidrojumus;

                                          b)

                                          nekavējoties informē Komisiju un pēc vajadzības – citas dalībvalstis.

                              6.8.4.2.

                              Saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. panta 2. punktā, Komisija var nolemt, ka pārvadātāju vairs nevar atzīt par ACC3 atsevišķos vai visos maršrutos no trešām valstīm uz Savienību. Šādos gadījumos datus par ACC3 izņem no Savienības pilnvaroto pārstāvju un zināmo nosūtītāju datubāzes.

                              6.8.4.3.

                              Gaisa pārvadātājs, kura atzīšana par ACC3 ir anulēta saskaņā ar 6.8.4.2. punktu, nav atjaunojams vai iekļaujams Savienības pilnvaroto pārstāvju un zināmo nosūtītāju datubāzē, līdz neatkarīgs vērtētājs ir apstiprinājis, ka nopietnais trūkums ir novērsts, un attiecīgā pilnvarotā iestāde ir par to informējusi Civilās aviācijas drošības komiteju.

                  D.

                  6.F papildinājumu aizstāj ar šādu:
                  “6.F PAPILDINĀJUMS

                  KRAVA UN PASTS
                  6-Fi

                     TREŠĀS VALSTIS, KURĀS PIEMĒROTOS DROŠĪBAS STANDARTUS ATZĪST PAR LĪDZVĒRTĪGIEM KOPĪGAJIEM PAMATSTANDARTIEM

                  6-Fii

                     TREŠĀS VALSTIS, KURĀM ACC3 APZĪMĒJUMS NAV VAJADZĪGS

                  Trešās valstis, kurām ACC3 apzīmējums nav vajadzīgs, ir uzskaitītas atsevišķā Komisijas lēmumā.”

                  E.

                  Pievieno šādus papildinājumus:
                  “6.G PAPILDINĀJUMS

                  NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ TREŠO VALSTU KRAVU UN PASTU
                  ACC3 drošības programmā attiecīgi jānorāda vai nu par katru trešās valsts lidostu atsevišķi vai vispārējā dokumentā, kurā norādītas izmaiņas nosauktajās trešo valstu lidostās:

                              a)

                              pasākumu apraksts gaisa kravai un pastam;

                              b)

                              apstiprināšanas procedūras;

                              c)

                              pilnvaroto pārstāvju shēma un kritēriji;

                              d)

                              zināmo nosūtītāju shēma un kritēriji;

                              e)

                              pazīstamo nosūtītāju shēma un kritēriji;

                              f)

                              pārbaudes un fiziskās pārbaudes standarts;

                              g)

                              pārbaudes un fiziskās pārbaudes vieta;

                              h)

                              informācija par pārbaudes iekārtām;

                              i)

                              informācija par operatoru vai pakalpojumu sniedzēju;

                              j)

                              drošības pārbaudes vai fiziskās pārbaudes atbrīvojumu saraksts;

                              k)

                              rīcība ar augsta riska gaisa kravu un pastu.

                     6.H PAPILDINĀJUMS

                  PAZIŅOJUMS PAR SAISTĪBĀM – ACC3
                  Apliecinu, ka:

                              —

                              cik man zināms, uzņēmuma drošības programmā ietvertā informācija attiecībā uz sūtījumiem, ko ieved Eiropas Savienībā no trešām valstīm, ir patiesa un precīza,

                              —

                              visos drošības programmas aptvertajos objektos tiks īstenota un uzturēta prakse un procedūras, kas izklāstītas drošības programmā attiecībā uz sūtījumiem, ko ieved Eiropas Savienībā no trešām valstīm,

                              —

                              drošības programmu precizēs un pielāgos, lai tā atbilstu visiem turpmākiem attiecīgiem Eiropas Savienības tiesību aktu grozījumiem, kas nosaka prasības gaisa kravai/gaisa pastam, ko ieved Eiropas Savienībā no trešām valstīm, ja vien [gaisa pārvadātāja nosaukums] nebūs paziņojis [attiecīgās iestādes nosaukums], ka vairs nevēlas ievest sūtījumus Eiropas Savienībā no trešās valsts,

                              —

                              [gaisa pārvadātāja nosaukums] 10 dienu laikā rakstiski paziņos [attiecīgās iestādes nosaukums] par savas drošības programmas attiecīgās daļas jebkurām izmaiņām,

                              —

                              uzņēmums ir iecēlis [atbildīgās personas vārds, uzvārds] par personu, kas uzņēmuma vārdā kopumā atbildīga par drošības pasākumiem attiecībā uz gaisa kravas/gaisa pasta operācijām [trešo valstu lidostu nosaukumi],

                              —

                              no 2014. gada 1. jūlija [gaisa pārvadātāja nosaukums] uzturēs trešo valstu pilnvaroto pārstāvju, zināmo nosūtītāju un pazīstamo nosūtītāju datubāzi un darīs to pieejamu inspekcijai,

                              —

                              [gaisa pārvadātāja nosaukums] pilnībā sadarbosies ar visām inspekcijām, kā tas prasīts, un nodrošinās piekļuvi visiem dokumentiem un iepriekš minētajai datubāzei, kā to pieprasa inspektori,

                              —

                              [gaisa pārvadātāja nosaukums] informēs [attiecīgās iestādes nosaukums] par ikvienu nopietnu drošības pārkāpumu un visiem aizdomīgajiem apstākļiem, kas varētu ietekmēt gaisa kravas/gaisa pasta drošību trešā valstī, jo īpaši par ikvienu mēģinājumu paslēpt sūtījumos aizliegtus priekšmetus, kā arī

                              —

                              [gaisa pārvadātāja nosaukums] informēs [attiecīgās iestādes nosaukums], ja tas:

                                          a)

                                          pārtrauc darbību vai maina nosaukumu;

                                          b)

                                          vairs nenodarbojas ar gaisa kravu/gaisa pastu; vai

                                          c)

                                          vairs nevar izpildīt Eiropas Savienības tiesību aktu prasības attiecībā uz gaisa kravu/gaisa pastu, ko ieved Eiropas Savienībā no trešām valstīm.

                        Uzņemos pilnu atbildību par šo paziņojumu.
                  Vārds, uzvārds:
                  Amats uzņēmumā:
                  Datums:
                  Paraksts:

                     6.I PAPILDINĀJUMS

                  Noteikumi par augsta riska kravu ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.

                     6.J PAPILDINĀJUMS

                  Noteikumi par pārbaudes iekārtu izmantošanu ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.”

                  F.

                  11. nodaļā iekļauj šādu punktu:
                  11.0.5.   Saskaņā ar šo regulu kā neatkarīgs vērtētājs var darboties:

                              —

                              Savienības dalībvalsts valsts iestādes pārstāvis,

                              —

                              jebkura cita fiziska vai juridiska persona, kuru dalībvalsts vai Komisija atzinusi šim nolūkam.”

         (1)  OV L 107, 27.4.2011., 1. lpp.

         (2)  OV L 219, 22.8.2009., 1. lpp.

         (3)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/101/EK (OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.).“


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1035/2011 ( 2011. gada 17. oktobris ), ar ko nosaka kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai un groza Regulas (EK) Nr. 482/2008 un (ES) Nr. 691/2010 Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               18.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 271/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1035/2011
   (2011. gada 17. oktobris),
   ar ko nosaka kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai un groza Regulas (EK) Nr. 482/2008 un (ES) Nr. 691/2010
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (1) un jo īpaši tās 4., 6. un 7. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (2), un jo īpaši tās 8.b panta 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 Komisijai ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (aģentūra) palīdzību ir jāpieņem īstenošanas noteikumi, lai visā Savienībā nodrošinātu gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu (ATM/ANS) sniegšanu. Minētās regulas 8.b panta 6. punktā ir noteikts, ka minēto īstenošanas noteikumu pamatā ir jābūt regulām, kas pieņemtas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (3), 5. panta 3. punktam.

               (2)

               Uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu Savienībā ir attiecināma sertifikācija, ko veic dalībvalstis vai aģentūra. Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem, kas atbilst kopīgajām prasībām, būtu jāizdod sertifikāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b panta 2. punktu.

               (3)

               Kopīgo prasību piemērošana, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 6. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantu, nedrīkst ierobežot dalībvalstu suverenitāti pār to gaisa telpu un dalībvalstu prasības attiecībā uz sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošības un aizsardzības jautājumiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. pantā. Kopīgajām prasībām nevajadzētu attiekties uz militārām operācijām un mācībām, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. panta 2. punktā.

               (4)

               Definējot kopīgās prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, ir pienācīgi jāņem vērā aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju juridiskais statuss dalībvalstīs. Turklāt, ja organizācija veic citas darbības, kas nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana, kopīgajām prasībām nevajadzētu attiekties uz šīm citām darbībām vai resursiem, kas piešķirti šīm darbībām, kuras nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana, ja vien nav noteikts citādi.

               (5)

               Kopīgās prasības aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jāpiemēro proporcionāli riskiem, kas saistīti ar katras darbības konkrētajām iezīmēm, piemēram, apkalpoto operāciju skaitu un/vai raksturu un pazīmēm. Ja kādi aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izvēlas neizmantot iespēju sniegt pārrobežu pakalpojumus vienotajā Eiropas gaisa telpā, kompetentai iestādei ir tiesības attiecīgi atļaut šiem pakalpojuma sniedzējiem proporcionāli ievērot dažas vispārīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un dažas konkrētas prasības gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanā. Līdz ar to sertifikātam pievienotajiem nosacījumiem ir jāatspoguļo atkāpes raksturs un apjoms.

               (6)

               Lai nodrošinātu sertificēšanas sistēmas pareizu funkcionēšanu, dalībvalstīm saistībā ar gada ziņojumiem ir jāiesniedz Komisijai un aģentūrai visa attiecīgā informācija par atkāpēm, ko piešķīrušas to kompetentās iestādes.

               (7)

               Dažādu veidu aeronavigācijas pakalpojumiem nav obligāti jāatbilst vienām un tām pašām prasībām. Tādēļ ir svarīgi pielāgot kopīgās prasības katra darbības veida īpatnībām.

               (8)

               Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jābūt atbildīgiem par atbilstības pierādīšanu piemērojamajām kopīgajām prasībām sertifikāta derīguma periodā un attiecībā uz visiem tajā iekļautajiem pakalpojumiem.

               (9)

               Lai nodrošinātu kopīgo prasību efektīvu piemērošanu, ir jāizveido regulāras uzraudzības un pārbaudes sistēma par atbilstību šīm kopīgajām prasībām un nosacījumiem, kas iekļauti sertifikātā. Kompetentajai iestādei pirms sertifikāta izdošanas ir jāizvērtē pakalpojuma sniedzēja piemērotība un jānovērtē aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju pastāvīgā atbilstība, un to šī iestāde katru gadu apliecina. Līdz ar to, pamatojoties uz risku novērtējumu, tai katru gadu ir jāizstrādā un jāatjaunina indikatīva pārbaužu programma, kas aptver visus sertificētos pakalpojuma sniedzējus. Programmā jābūt iespējai saprātīgā termiņā pārbaudīt visas atbilstošās aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju rīcības daļas. Novērtējot izvēlēto gaisa satiksmes pakalpojumu un meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēju atbilstību, kompetentajai iestādei ir jābūt tiesībām pārbaudīt attiecīgās prasības, kas izriet no konkrētās dalībvalsts starptautiskajām saistībām.

               (10)

               Citu valstu uzraudzības iestāžu speciālistu veiktajam salīdzinošam vērtējumam tālāk jāattīsta kopīga pieeja aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju uzraudzībai visā Savienībā. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un aģentūru var organizēt šādus kopīgi veiktus izvērtējumus, kas ir jāsaskaņo ar darbībām, kuras tiek veiktas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 216/2008 24. un 54. pantam un jebkurām citām starptautiskām pārraudzības un uzraudzības programmām. Tā tiktu novērsta dublēšanās darbā. Lai nodrošinātu pieredzes un paraugprakses apmaiņu kopīgi veikto izvērtējumu laikā, vislabāk būtu, ja piesaistītu speciālistus no kompetentās iestādes.

               (11)

                  Eurocontrol ir izstrādājusi drošības normatīvās prasības (ESARR), kam ir bijusi vislielākā nozīme gaisa satiksmes pakalpojumu drošā sniegšanā. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 550/2004 Komisijai ir jāapzina un jāiekļauj attiecīgie ESARR noteikumi Savienības regulās. Komisijas 2005. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (4), iekļautie ESARR ir pamatā šiem īstenošanas noteikumiem.

               (12)

               Pieņemot Regulu (EK) Nr. 2096/2005, Komisija secināja, ka ATM nav nepieciešams atkārtot ESARR 2 noteikumus par pārskatu sniegšanu un drošības notikumu novērtēšanu, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. jūnija Direktīva 2003/42/EK attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā (6). Tomēr ir jāievieš jauni noteikumi par drošības notikumiem, lai uzdotu kompetentai iestādei, kā definēts šajā regulā, pārliecināties, vai gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji un arī sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzēji atbilst prasībām, kas nepieciešamas, lai aptvertu pārskatu sniegšanu par šiem notikumiem un to novērtēšanu.

               (13)

               Jo īpaši ir jāatzīst, ka, pirmkārt, drošības pārvaldība ir aeronavigācijas pakalpojumu funkcija, kas nodrošina visu drošības risku apzināšanu, novērtēšanu un pienācīgu mazināšanu, un, otrkārt, ka formāla un sistemātiska pieeja drošības pārvaldībai un pārvaldības sistēmām, tiecoties pēc vispārējas sistēmiskas pieejas, redzamā un izsekojamā veidā optimizēs ieguvumus drošības jomā. Aģentūrai ir padziļināti jānovērtē šajā regulā paredzētās drošības prasības un jāintegrē tās kopējā regulatīvā struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību.

               (14)

               Kamēr aģentūra nebūs izstrādājusi projektu īstenošanas pasākumiem, kas transponē attiecīgos Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartus Savienības īstenošanas pasākumos, pieņemamos atbilstības nodrošināšanas līdzekļos, sertificēšanas specifikācijās un vadlīniju materiālos, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jādarbojas, ievērojot attiecīgos ICAO standartus. Lai atvieglinātu aeronavigācijas pakalpojumu pārrobežu sniegšanu un līdz brīdim, kamēr tiks pabeigts aģentūras darbs, izstrādājot attiecīgos ICAO standartu transponēšanas pasākumus, dalībvalstīm, Komisijai un aģentūrai, kas attiecīgā gadījumā rīkojas ciešā sadarbībā ar Eurocontrol, ir jāveic darbs, lai mazinātu atšķirības, par kurām paziņojušas dalībvalstis, piemērodamas ICAO standartus aeronavigācijas pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu kopīgus standartus starp dalībvalstīm vienotā Eiropas gaisa telpā.

               (15)

               Atšķirīgie valstu noteikumi attiecībā uz atbildību nedrīkst liegt aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem slēgt līgumus par pakalpojumu pārrobežu sniegšanu, tiklīdz aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji ir iedibinājuši kārtību zaudējumu segšanai, kas izriet no piemērojamo tiesību aktu uzliktajām saistībām. Izmantotajai metodei būtu jāatbilst valstu tiesību aktu prasībām. Dalībvalstīm, kas ļauj sniegt aeronavigācijas pakalpojumus visā gaisa telpā, kas atrodas to atbildībā, vai tās daļā bez sertificēšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 550/2004, ir jāsedz šo aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju saistības.

               (16)

               Aģentūrai ir papildus jāizvērtē šīs regulas noteikumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz to izmaiņu drošības novērtēšanu, kas notikušas sertificēto organizāciju sniegto aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, kā arī uz inženiertehnisko un tehnisko personālu un atzinuma sniegšanu, lai pielāgotu izmaiņas kopējai sistēmas metodikai, ņemot vērā šo noteikumu integrēšanu nākotnes kopējā reglamentācijas struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību un pieredzi, ko drošības uzraudzības jomā guvušas iesaistītās personas un kompetentās iestādes.

               (17)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) (7) ir noteikts, ka jāizveido specifiskas funkcijas, tā sauktās tīkla funkcijas, lai nodrošinātu gaisa telpas un nepietiekamo resursu optimālu izmantojumu, vienlaikus gaisa telpas izmantotājiem darot iespējamu maksimālu piekļuvi gaisa telpai, kā arī nodrošinot, ka gaisa telpas izmantotāji var izmantot vēlamās trajektorijas. Kā noteikts Regulā (EK) Nr. 551/2004, Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulā (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (8), ir paredzētas tiesības, pienākumi un atbildība, kas jāuzņemas struktūrai, kas iesaistīta minēto funkciju pildīšanā.

               (18)

               Lai noteiktu tīkla funkciju izpilde norisinātos droši, attiecībā uz iesaistīto struktūru ir jāpiemēro zināmas prasības. Šo prasību nolūks ir nodrošināt, ka struktūra vai organizācija darbojas droši, un tās ir noteiktas Regulas (ES) Nr. 677/2011 VI pielikumā. Šīs ir organizācijām noteiktās drošības prasības, kuras ir ļoti līdzīgas vispārējām prasībām par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, kas noteiktas šīs regulas I pielikumā, bet pielāgotas ar tīkla funkcijām saistītajai atbildībai drošības jomā.

               (19)

               Tādēļ Regula (EK) Nr. 2096/2005 būtu jāatceļ.

               (20)

               Ir jāgroza Komisijas 2008. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 482/2008, ar kuru izveido programmatūras drošības garantiju sistēmu, kas jāīsteno aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II pielikumu (9), un Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (10), lai tās pielāgotu šai regulai.

               (21)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets un darbības joma
   Šī regula nosaka kopīgās prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai.
   Tomēr, ja vien I vai II pielikumā nav noteikts citādi, šīs kopīgās prasības nepiemēro:

               a)

               darbībām, kas nav aeronavigācijas pakalpojumi, kurus sniedzis šādu pakalpojumu sniedzējs;

               b)

               resursiem, kas piešķirti darbībām, kas nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana.

         2. pants
   Definīcijas
   Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 3. pantā. Tomēr definīciju “Sertifikāts”, kas minēta Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. panta 15. punktā, nepiemēro.
   Piemēro arī šādas definīcijas:

               1)

               “speciālie aviācijas darbi” ir gaisa kuģa lidojums, kura laikā gaisa kuģis tiek izmantots specializētiem pakalpojumiem, piemēram, lauksaimniecībai, būvniecībai, fotografēšanai, topogrāfiskajai uzmērīšanai, novērošanai un patrulēšanai, meklēšanai un glābšanai vai avioreklāmai;

               2)

               “komerciāli gaisa pārvadājumi” ir gaisa kuģa lidojums pasažieru, kravas vai pasta pārvadāšanai par samaksu vai saskaņā ar nomu;

               3)

               “funkcionāla sistēma” ir sistēmu, procedūru un cilvēkresursu kopums, kas saistībā ar ATM organizēts noteiktas funkcijas veikšanai;

               4)

               “vispārējā aviācija” ir jebkurš gaisa kuģa lidojums, izņemot lidojumu, kas saistīts ar aviācijas speciālo darbu izpildi, vai komerciālu gaisa transporta lidojumu;

               5)

               “valsts uzraudzības iestāde” ir struktūra vai struktūras, ko dalībvalstis izraudzījušas vai izveidojušas kā savu valsts uzraudzības iestādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 4. panta 1. punktu;

               6)

               “apdraudējums” ir jebkurš stāvoklis, notikums vai apstāklis, kas varētu izraisīt nelaimes gadījumu;

               7)

               “organizācija” ir struktūra, kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus;

               8)

               “ekspluatācijas organizācija” ir organizācija, kas atbild par tehnisko un inženierpakalpojumu sniegšanu un nodrošina gaisa satiksmes, sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumus;

               9)

               “risks” ir apdraudējuma izraisīta notikuma ar bīstamām sekām vispārējas varbūtības vai atgadīšanās biežuma un seku nopietnības apvienojums;

               10)

               “drošības garantijas” ir visas plānotas un sistemātiski veiktas darbības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstošu pārliecību, ka produkts, pakalpojums, organizācija vai funkcionālā sistēma ir pieņemamā vai pieļaujamā drošības līmenī;

               11)

               “drošības mērķis” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs formulējums, ar kuru definē maksimālo biežumu vai varbūtību, kurā sagaidāms apdraudējums;

               12)

               “drošības prasība” ir risku mazinoši līdzekļi, kā definēts riska mazināšanas stratēģijā, ar kuriem sasniedz konkrētu drošības mērķi, tai skaitā organizatoriskas, darbības, procedūras, funkcionālas, snieguma un sadarbspējas prasības vai vides raksturojumi;

               13)

               “pakalpojumi” ir aeronavigācijas pakalpojumi vai šādu pakalpojumu kopums;

               14)

               “Viseiropas aeronavigācijas pakalpojums” ir aeronavigācijas pakalpojums, kas izstrādāts un iedibināts visiem lietotājiem vairumā dalībvalstu vai visās dalībvalstīs un kuru var arī paplašināt, to darot pieejamu ārpus tās teritorijas gaisa telpas, uz kuru attiecas Līgums;

               15)

               “aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs” ir jebkura publiska vai privāta struktūra, kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus vispārējās nozīmes gaisa satiksmei, tostarp organizācija, kas iesniegusi pieteikumu sertifikāta saņemšanai šādu pakalpojumu sniegšanai.

         3. pants
   Par sertifikāciju atbildīgās kompetentās iestādes
   1.   Šajā regulā par aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju sertifikāciju atbildīgā kompetentā iestāde ir:

               a)

               attiecībā uz organizācijām, kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas dalībvalsts teritorijā, – valsts uzraudzības iestāde, kuru ir izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgā dalībvalsts;

               b)

               attiecībā uz organizācijām, kuras sniedz aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, un kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas ārpus teritorijas, uz ko attiecas Līguma noteikumi, – aģentūra;

               c)

               attiecībā uz organizācijām, kas sniedz Viseiropas aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, – aģentūra.

         2.   Par drošības uzraudzību atbildīgā kompetentā iestāde ir iestāde, kas noteikta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 1034/2011 (11) 3. pantu.
   4. pants
   Sertifikātu piešķiršana
   1.   Lai iegūtu aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai nepieciešamo sertifikātu, neskarot Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 5. punkta prasības, organizācijām jāatbilst:

               a)

               I pielikumā izklāstītajām vispārējām prasībām par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu;

               b)

               papildu īpašajām prasībām, kas izklāstītas II līdz V pielikumā atbilstoši sniegtajam pakalpojumu veidam.

         2.   Kompetentā iestāde pārbauda organizācijas atbilstību kopīgajām prasībām, pirms tai izdod sertifikātu.
   3.   Organizācijai ir jāatbilst kopīgajām prasībām ne vēlāk kā brīdī, kad tiek izdots sertifikāts saskaņā ar:

               a)

               Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. pantu;

               b)

               Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b panta 2. punktu, 22.a panta b) un c) apakšpunktu.

         5. pants
   Atkāpes
   1.   Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, daži aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji var izvēlēties neizmantot iespēju sniegt pārrobežu pakalpojumus un var atteikties no tiesībām uz savstarpējo atzīšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā.
   Tādā gadījumā tie var pieteikties uz sertifikātu, kura darbība ir ierobežota tikai gaisa telpā, kura atrodas tās dalībvalsts atbildībā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 2. punktā.
   2.   Lai iesniegtu pieteikumu, kā minēts 1. punktā, gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējam ir jāsniedz pakalpojumi vai jāplāno tos sniegt tikai attiecībā uz vienu vai vairākām šādām kategorijām:

               a)

               speciālie aviācijas darbi;

               b)

               vispārējā aviācija;

               c)

               komerciāli gaisa pārvadājumi, kas aprobežojas ar gaisa kuģi, kura maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 10 tonnām vai kurā ir mazāk nekā 20 pasažieru vietu;

               d)

               komerciāli gaisa pārvadājumi ar mazāk nekā 10 000 operāciju gadā neatkarīgi no maksimālās pacelšanās masas un pasažieru vietu skaita, turklāt “operācijas” tiek skaitītas kā pacelšanās un nolaišanās darbību summa un aprēķinātas kā vidējais rādītājs iepriekšējos trijos gados.

         Lai iesniegtu šādu pieteikumu, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējam, kas nav gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējs, ir nepieciešams bruto gada apgrozījums EUR 1 000 000 apmērā vai mazāk attiecībā uz pakalpojumiem, ko tas sniedz vai plāno sniegt.
   Ja objektīvu, praktisku iemeslu dēļ aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs nevar nodrošināt pierādījumus par savu atbilstību šiem kvalifikācijas kritērijiem, kompetentā iestāde var pieņemt citus skaitļus vai prognozes attiecībā uz augšējām robežvērtībām, kas definētas pirmajā un otrajā daļā.
   Iesniedzot minēto pieteikumu, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs vienlaikus iesniedz kompetentajai iestādei attiecīgus pierādījumus par kvalifikācijas kritērijiem.
   3.   Kompetentā iestāde var piešķirt īpašas atkāpes pieteikumu iesniedzējiem, kuri atbilst 1. punktā minētajiem kvalifikācijas kritērijiem, proporcionāli to ieguldījumam ATM gaisa telpā, kas atrodas attiecīgās dalībvalsts atbildībā.
   Šīs atkāpes var attiekties tikai uz I pielikuma prasībām.
   Tomēr saistībā ar šādām prasībām atkāpes piemērot nedrīkst:

               a)

               tehniskā un darbības kompetence un iespējas (1. punkts);

               b)

               drošības pārvaldība (3.1. punkts);

               c)

               cilvēkresursi (5. punkts);

               d)

               aeronavigācijas pakalpojumu atklāta un pārskatāma sniegšana (8.1. punkts).

         4.   Papildus 3. punktā noteiktajām atkāpēm kompetentā iestāde var piešķirt atkāpes pieteikumu iesniedzējiem, kuri nodrošina lidojumu informācijas pakalpojumus lidlaukos, darbojoties regulāri ar ne vairāk kā vienu amata pozīciju katrā lidlaukā. Tā piešķir šīs atkāpes proporcionāli pieteikumu iesniedzēju ieguldījumam ATM gaisa telpā, kas atrodas attiecīgās dalībvalsts atbildībā.
   Šīs atkāpes var attiekties tikai uz šādām II pielikuma 3. punkta prasībām:

               a)

               atbildība par drošības pārvaldību un ārējie pakalpojumi, un piegādes (3.1.2. punkta b) un e) apakšpunkts);

               b)

               drošības apsekojumi (3.1.3. punkta a) apakšpunkts);

               c)

               drošības prasības attiecībā uz riska novērtējumu un mazināšanu, ņemot vērā izmaiņas (3.2. punkts).

         5.   Atkāpes nevar piešķirt attiecībā uz III, IV vai V pielikuma prasībām.
   6.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 II pielikumu kompetentā iestāde:

               a)

               norāda atkāpes raksturu un apmēru nosacījumos, ko pievieno sertifikātam, minot arī juridisko pamatu;

               b)

               ierobežo sertifikāta derīgumu laikā, ja to uzskata par nepieciešamu uzraudzības nolūkos;

               c)

               uzrauga, vai aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji arī turpmāk kvalificējas šīs atkāpes saņemšanai.

         6. pants
   Atbilstības pierādīšana
   1.   Organizācijas nodrošina visus attiecīgos pierādījumus, lai pierādītu savu atbilstību piemērojamajām kopīgajām prasībām pēc kompetentās iestādes lūguma. Organizācijas var pilnā mērā izmantot esošos datus.
   2.   Sertificēta organizācija informē kompetento iestādi par plānotām izmaiņām aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, kas var ietekmēt atbilstību piemērojamajām kopīgajām prasībām vai nosacījumiem, kas pievienoti sertifikātam.
   3.   Ja sertificēta organizācija vairs neatbilst piemērojamajām kopīgajām prasībām vai attiecīgā gadījumā nosacījumiem, kas pievienoti sertifikātam, kompetentā iestāde viena mēneša laikā pēc šādas neatbilstības konstatēšanas datuma pieprasa organizācijai īstenot korektīvus pasākumus.
   Minēto lēmumu nekavējoties paziņo attiecīgajai organizācijai.
   Kompetentā iestāde pārbauda, vai korektīvie pasākumi ir veikti, pirms tā paziņo par attiecīgās organizācijas apstiprināšanu.
   Ja kompetentā iestāde atzīst, ka korektīvie pasākumi nav pienācīgi veikti grafikā, kas tika saskaņots ar organizāciju, tai jāveic atbilstoši izpildes nodrošināšanas pasākumi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 7. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 10. pantā, 22.a panta d) apakšpunktā, 25. un 68. pantā, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību.
   7. pants
   Atbalsts atbilstības uzraudzībai
   Organizācijas atvieglina kompetentās iestādes vai kvalificētās iestādes, kas rīkojas tās vārdā, veikto pārbaužu un apsekojumu norisi, tostarp objektu apmeklējumus un apmeklējumus bez iepriekšēja brīdinājuma.
   Pilnvarotās personas ir tiesīgas veikt šādas darbības:

               a)

               pārbaudīt attiecīgos ierakstus, datus, procedūras un visus citus materiālus, kas attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu;

               b)

               kopēt vai veikt izrakstus no šiem dokumentiem, datiem, procedūrām un visiem citiem materiāliem;

               c)

               uz vietas pieprasīt mutisku paskaidrojumu;

               d)

               iekļūt jebkurās attiecīgās telpās, zemes teritorijās vai transportlīdzekļos.

         Šādas pārbaudes un apsekojumus, ja tos veic kompetentā iestāde vai kvalificēta struktūra, kas rīkojas tās vārdā, veic, ievērojot tās dalībvalsts normatīvos aktus, kurā tie ir jāīsteno.
   8. pants
   Pastāvīgā atbilstība
   Kompetentā iestāde, pamatojoties uz tās rīcībā esošiem pierādījumiem, ik gadus veic pastāvīgās atbilstības uzraudzību attiecībā uz organizācijām, ko tā ir sertificējusi.
   Minētajam nolūkam kompetentā iestāde izveido un ik gadus atjaunina orientējošu pārbaužu programmu, kas attiecas uz visiem tās sertificētajiem pakalpojuma sniedzējiem un kas ir balstīta uz to risku novērtējumu, kuri saistīti ar dažādām operācijām, kas veido sniegtos aeronavigācijas pakalpojumus. Pirms šīs programmas izveides tā apspriežas ar attiecīgo organizāciju un vajadzības gadījumā – ar jebkuru citu attiecīgu kompetento iestādi.
   Programmā norāda paredzētos pārbaužu intervālus dažādos objektos.
   9. pants
   Inženiertehniskā un tehniskā personāla drošības reglamentēšana
   Attiecībā uz gaisa satiksmes, sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniegšanu kompetentā iestāde vai jebkura cita dalībvalsts norīkota iestāde, kas pilda šo uzdevumu:

               a)

               pieņem attiecīgus drošības noteikumus inženiertehniskajam un tehniskajam personālam, kas pilda ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību;

               b)

               nodrošina atbilstošu un pietiekamu drošības uzraudzību inženiertehniskajam un tehniskajam personālam, ko jebkura ekspluatētāja organizācija norīkojusi veikt jebkurus ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību;

               c)

               ja ir pietiekams pamats un pēc pienācīgas izmeklēšanas, veic atbilstošus pasākumus attiecībā pret ekspluatētāju organizāciju un/vai tās tehnisko un inženiertehnisko personālu, kas neatbilst II pielikuma 3.3. punkta prasībām;

               d)

               pārbauda, vai ir izstrādātas atbilstošas metodes, kā nodrošināt, lai trešās personas, kas norīkotas veikt ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību, atbilstu II pielikuma 3.3. punkta prasībām.

         10. pants
   Speciālistu salīdzinoša novērtējuma procedūra
   1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un aģentūru var organizēt valstu uzraudzības iestāžu speciālistu veiktus salīdzinošus novērtējumus saskaņā ar 2. līdz 6. punktu.
   2.   Speciālistu salīdzinošos novērtējumus veic valstu speciālistu grupa, vajadzības gadījumā piedaloties novērotājiem no aģentūras.
   Grupā ir jāiekļauj speciālisti no vismaz trim dažādām dalībvalstīm un aģentūras.
   Speciālisti nepiedalās salīdzinošajos novērtējumos dalībvalstīs, kurās viņi tiek nodarbināti.
   Komisija izveido un uztur dalībvalstu norīkoto valstu speciālistu reģistru, aptverot visus kopīgo prasību aspektus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 550/2004 6. pantā.
   3.   Ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms speciālistu veiktā salīdzinošā novērtējuma Komisija informē attiecīgo dalībvalsti un valsts uzraudzības iestādi par salīdzinošo novērtēšanu un plānā paredzēto datumu, kā arī norāda, kuri speciālisti piedalīsies novērtējumā.
   Dalībvalstij, kuras valsts uzraudzības iestāde tiks novērtēta, ir jāapstiprina šī speciālistu grupa, pirms tā var veikt novērtējumu.
   4.   Trīs mēnešu laikā pēc novērtējuma veikšanas datuma novērtējuma grupai, vienprātīgi vienojoties, ir jāsagatavo ziņojums, kurā var iekļaut ieteikumus.
   Lai apspriestu minēto ziņojumu, Komisija organizē sanāksmi, kurā piedalās aģentūras pārstāvji, speciālisti un valsts uzraudzības iestādes pārstāvji.
   5.   Komisija nosūta šo ziņojumu attiecīgajai dalībvalstij.
   Dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc ziņojuma saņemšanas datuma var iesniegt savus novērojumus.
   Attiecīgā gadījumā minētajos novērojumos norāda pasākumus, ko dalībvalsts ir veikusi vai plāno veikt, lai noteiktajā termiņā sniegtu atbildi uz novērtējumu.
   Ja nav citas vienošanās ar attiecīgo dalībvalsti, ziņojums un turpinājuma pasākumi netiek publicēti.
   6.   Komisija katru gadu ar Vienotās gaisa telpas komitejas starpniecību informē dalībvalstis par šo salīdzinošo speciālistu novērtējumu galvenajiem secinājumiem.
   11. pants
   Pārejas noteikumi
   1.   Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji, kuri šīs regulas spēkā stāšanās datumā ir tādu sertifikātu turētāji, kas izsniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ir uzskatāmi par tādu sertifikātu turētājiem, kas izsniegti saskaņā ar šo regulu.
   2.   Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja sertifikāta pretendentiem, kas iesnieguši savu pieteikumu pirms šīs regulas spēkā stāšanās datuma un minētajā datumā vēl nav saņēmuši šo sertifikātu, pirms sertifikāta izsniegšanas ir jāpierāda atbilstība šīs regulas noteikumiem.
   3.   Ja organizācijas, kurām saskaņā ar 3. pantu kompetentā iestāde ir aģentūra, ir iesniegušas pieteikumu valsts uzraudzības iestādei sertifikāta saņemšanai pirms šīs regulas spēkā stāšanā datuma, valsts uzraudzības iestāde pabeidz sertifikācijas procesu, to koordinējot ar aģentūru, un pēc sertifikāta izsniegšanas pārsūta attiecīgo lietu aģentūrai.
   12. pants
   Atcelšana
   Regulu (EK) Nr. 2096/2005 atceļ.
   13. pants
   Grozījums Regulā (EK) Nr. 482/2008
   Regulu (EK) Nr. 482/2008 groza šādi:

               1)

               regulas 4. panta 5. punktā atsauci “Regulas (EK) Nr. 2096/2005” aizstāj ar “Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 1035/2011 (12)

               2)

               svītro 6. pantu;

               3)

               regulas I pielikuma 1. un 2. punktā atsauci “Regulas (EK) Nr. 2096/2005” aizstāj ar “Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 1035/2011”.

         14. pants
   Grozījums Regulā (ES) Nr. 691/2010
   Regulā (ES) Nr. 691/2010 svītro 25. pantu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

      (2)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (3)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 335, 21.12.2005., 13. lpp.

      (5)  OV L 295, 12.11.2010., 35. lpp.

      (6)  OV L 167, 4.7.2003., 23. lpp.

      (7)  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

      (8)  OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.

      (9)  OV L 141, 31.5.2008., 5. lpp.

      (10)  OV L 201, 3.8.2010., 1. lpp.

      (11)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 15. lpp.

      (12)  OV L 271, 18.10.2011., 23 lpp.”;

      I PIELIKUMS

         Kopīgas prasības attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu

      1.   TEHNISKĀ UN DARBĪBAS KOMPETENCE UN IESPĒJAS
      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs spēj sniegt pakalpojumus droši, efektīvi, nepārtraukti un pastāvīgi saskaņā ar visiem vispārēja pieprasījuma aspektiem konkrētajā gaisa telpā. Tādēļ tas gādā par savu atbilstošu tehnisku un darbības spēju un profesionalitāti.
      2.   ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA UN VADĪBA
      2.1.   Organizatoriskā struktūra

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs izveido un vada savu organizāciju, balstoties uz struktūru, kas ļauj sniegt drošus, efektīvus aeronavigācijas pakalpojumus nepārtraukti.
      Organizatoriskā struktūra nosaka:

                  a)

                  nominēto amatpersonu pilnvaras, pienākumus un atbildības jomu, jo īpaši attiecībā uz vadības līmeņa personām, kas atbild par funkcijām, kas saistītas ar drošību, kvalitāti, drošumu, finansēm un cilvēkresursiem;

                  b)

                  attiecības un pakļautības kārtību organizācijas dažādos posmos un procesos.

            2.2.   Organizatoriskā vadība

      2.2.1.   Uzņēmējdarbības plāns

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs izveido uzņēmējdarbības plānu par vismaz piecu gadu laika posmu. Uzņēmējdarbības plānā:

                  a)

                  izklāsta vispārējos aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja nolūkus un mērķus, tā stratēģiju šo mērķu sasniegšanai saskaņā ar aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja ilgtermiņa plānu un ar attiecīgajām Savienības prasībām infrastruktūras attīstības vai citu tehnoloģiju attīstības kontekstā;

                  b)

                  ietver attiecīga snieguma mērķus, kas var būt piemērojami drošības, kapacitātes, vides un izmaksu efektivitātes ziņā.

            Informācija, kas uzskaitīta a) un b) apakšpunktā, atbilst valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības plānam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā, un, ciktāl tas attiecas uz drošības datiem, atbilst valsts drošības programmai, kas minēta Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 11. pielikuma 2.27.1. standartā, attiecīgā gadījumā ar 2009. gada 20. jūlija grozījumu 47B.
      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs izstrādā drošības un uzņēmējdarbības pamatojumus lielākajiem investīciju projektiem, tostarp vajadzības gadījumā ietekmes novērtējumu par atbilstošajiem snieguma mērķiem, kas minēti b) apakšpunktā, un precizē ieguldījumus, ko paredz juridiskās prasības, kas saistītas ar vienotās Eiropas gaisa telpas ATM pētījumu programmas (SESAR) īstenošanu.
      2.2.2.   Gada plāns

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izveido gada plānu par nākamo gadu, kurā precizē uzņēmējdarbības plānā iekļauto un apraksta jebkuras izmaiņas.
      Gada plānā iekļauj šādus aspektus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas līmeni un kvalitāti, piemēram, aspektus, kas var būt piemērojami paredzamajam jaudas līmenim, drošībai, videi un izmaksu efektivitātei:

                  a)

                  informāciju par jaunas infrastruktūras ieviešanu vai cita veida attīstības aspektus un formulējumu attiecībā uz to, kā tas palīdzēs uzlabot aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja darbības rādītājus, tostarp pakalpojumu kvalitāti un sniegšanas līmeni;

                  b)

                  darbības rādītājus, kas atbilst valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības plānam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā, un ar kuriem pietiekami varētu novērtēt pakalpojumu sniegšanas kvalitāti un līmeni;

                  c)

                  informāciju par pasākumiem, kas paredzēti, lai mazinātu drošības riskus, kas apzināti aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju drošības plānā, tostarp drošības rādītājus, lai pārraudzītu drošības riskus, un vajadzības gadījumā riska mazināšanas pasākumu plānotās izmaksas;

                  d)

                  aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja paredzētās īstermiņa finanšu pozīcijas, kā arī izmaiņas uzņēmējdarbības plānā vai šādu izmaiņu ietekmi.

            2.2.3.   Plānu darbības rādītāju daļas

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs pēc pieprasījuma saskaņā ar nosacījumiem, ko valsts uzraudzības iestāde noteikusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem, dara pieejamu Komisijai uzņēmējdarbības plāna un gada plāna darbības rādītāju daļas saturu.
      3.   DROŠUMA UN KVALITĀTES PĀRVALDĪBA
      3.1.   Drošuma pārvaldība

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji pārvalda visu savu pakalpojumu drošumu. Tādēļ tiem ir jāizveido oficiālas saiknes ar visām ieinteresētajām personām, kas tieši varētu ietekmēt pakalpojumu drošumu.
      Ieviešot jaunas funkcionālās sistēmas vai mainot pastāvošās funkcionālās sistēmas, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izstrādā procedūras drošuma pārvaldībai.
      3.2.   Kvalitātes pārvaldības sistēma

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jābūt ieviestai kvalitātes pārvaldības sistēmai, kas attiecas uz visiem aeronavigācijas pakalpojumiem, ko tie sniedz, atbilstoši sekojošiem principiem.
      Kvalitātes pārvaldības sistēma:

                  a)

                  definē kvalitātes politiku tā, lai iespējami pilnīgāk apmierinātu dažādu lietotāju vajadzības;

                  b)

                  izveido kvalitātes nodrošināšanas programmu, kurā iekļauj procedūras, kas izstrādātas, lai pārbaudītu, vai visas darbības tiek veiktas, ievērojot piemērojamās prasības, standartus un procedūras;

                  c)

                  nodrošina pierādījumus par kvalitātes pārvaldības sistēmas funkcionēšanu ar rokasgrāmatu un uzraudzības dokumentu palīdzību;

                  d)

                  norīko vadības pārstāvjus uzraudzīt atbilstību procedūrām un procedūru piemērotību, lai garantētu drošu un efektīvu darbību;

                  e)

                  pārskata esošo kvalitātes pārvaldības sistēmu un vajadzības gadījumā veic uzlabojumus.

            EN ISO 9001 sertifikāts, ko izdevusi atbilstoši akreditēta iestāde un kas attiecas uz pakalpojuma sniedzēja aeronavigācijas pakalpojumi, tiek uzskatīts par pietiekamu pierādījumu atbilstības apliecināšanai. Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs neiebilst, ja pēc valsts uzraudzības iestādes pieprasījuma tās rīcībā tiek nodota dokumentācija par sertifikācijas gaitu.
      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji savā pārvaldības sistēmā var integrēt drošuma, drošības un kvalitātes pārvaldības sistēmas.
      3.3.   Darbības rokasgrāmatas

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, kas paredzētas ekspluatācijas personāla lietošanai un vadlīnijām.
      Pakalpojuma sniedzējs gādā par to, lai:

                  a)

                  darbības rokasgrāmatās būtu instrukcijas un informācija, kas nepieciešama ekspluatācijas personālam sava darba veikšanai;

                  b)

                  attiecīgajiem darbiniekiem būtu pieejamas darbam nepieciešamās rokasgrāmatas;

                  c)

                  ekspluatācijas personāls bez kavēšanās tiktu informēts par grozījumiem darbības rokasgrāmatā, kas attiecas uz viņu pienākumiem, kā arī uz to stāšanos spēkā.

            4.   DROŠĪBA
      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izveido drošības pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu:

                  a)

                  aprīkojuma un personāla drošību nolūkā izvairīties no nelikumīgas iejaukšanās aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā;

                  b)

                  darbības datu drošību, ko tie saņem vai veido, vai izmanto citādi, lai piekļuve datiem būtu iespējama tikai pilnvarotām personām.

            Drošības pārvaldības sistēma nosaka:

                  a)

                  procedūras attiecībā uz drošības riska novērtējumu un mazināšanu, drošības uzraudzību un uzlabošanu, drošības pārskatiem un gūtās pieredzes izplatīšanu;

                  b)

                  līdzekļus, kas nepieciešami, lai konstatētu drošības noteikumu neievērošanu un pievērstu personāla uzmanību attiecīgajiem brīdinājumiem drošības jomā;

                  c)

                  līdzekļus, ar kuriem konstatē drošības prasību pārkāpšanas ietekmi un nosaka nepieciešamo rīcību situācijas labošanai un attiecīgās riska mazināšanas procedūras, lai izvairītos no situācijas atkārtošanās.

            Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji gādā par to, lai tiktu veiktas personāla drošības pārbaudes, un, ja nepieciešams, koordinē sadarbību ar atbilstošajām civilajām un militārajām iestādēm nolūkā nodrošināt aprīkojuma, personāla un datu drošību.
      Drošuma, kvalitātes un drošības pārvaldības sistēmas var izstrādāt un ekspluatēt kā integrētu pārvaldības sistēmu.
      5.   CILVĒKRESURSI
      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izmanto atbilstoši apmācītu personālu, lai nodrošinātu, ka aeronavigācijas pakalpojumi tiek sniegti droši, efektīvi, nepārtraukti un pastāvīgi. Šajā sakarībā tie izveido personāla pieņemšanas un apmācības politiku.
      6.   FINANSIĀLĀ STABILITĀTE
      6.1.   Saimnieciskās un finansiālās spējas

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem jāspēj izpildīt savas finanšu saistības, piemēram, nemainīgās izmaksas vai arī mainīgās operatīvās izmaksas, vai kapitālieguldījumu izmaksas. Tāpat tiem jāizmanto piemērota izmaksu uzskaites sistēma. Ar 2.2.2. punktā minēto gada plānu, kā arī ar bilances datiem un pārskatiem, ko izmanto atbilstoši attiecīgajam tiesiskajam statusam, tiem jāspēj pierādīt sava darbspēja.
      6.2.   Finanšu revīzija

      Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta 2. punktu aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem jāspēj pierādīt, ka uzņēmumā regulāri tiek veikta neatkarīga revīzija.
      7.   ATBILDĪBA UN APDROŠINĀŠANAS SEGUMS
      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējam ir jābūt atbildības segumam atbilstoši piemērojamajiem tiesību aktiem.
      Izmantotajai metodei ir jāparedz attiecīgs segums iespējamu zaudējumu un bojājumu gadījumā, ņemot vērā organizācijas tiesisko statusu un pieejamo komerciālās apdrošināšanas līmeni.
      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs, kas izmanto cita aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja pakalpojumus, gādā, lai vienošanās attiektos arī uz atbildības sadalījumu starp pakalpojuma sniedzējiem.
      8.   PAKALPOJUMU KVALITĀTE
      8.1.   Atklāta un pārskatāma aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji aeronavigācijas pakalpojumus sniedz atklāti un pārskatāmi. Tie publicē pakalpojumu pieejamības nosacījumus un izveido oficiālu apspriežu procedūru, lai regulāri, individuāli vai kolektīvi vismaz reizi gadā apspriestos ar aeronavigācijas pakalpojumu lietotājiem.
      Atbilstoši piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji nedrīkst diskriminēt lietotājus vai lietotāju grupas to uzņēmējdarbības valsts vai identitātes dēļ.
      8.2.   Ārkārtas rīcības plāni

      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jābūt ieviestiem ārkārtas rīcības plāniem visiem to sniegtajiem aeronavigācijas pakalpojumiem tādiem gadījumiem, kuru rezultātā tiek būtiski pasliktināta vai traucēta to darbība.
      9.   ZIŅOŠANAS PRASĪBAS
      Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji sniedz attiecīgajai kompetentajai iestādei gada pārskatu par savu darbību.
      Minētajā gada pārskatā ir iekļaujami finanšu rezultāti, neskarot Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta noteikumus, kā arī dati par darbību un citu svarīgu rīcību un uzlabojumiem, jo īpaši drošības jomā.
      Gada pārskatā jāiekļauj vismaz:

                  a)

                  sniegto aeronavigācijas pakalpojumu darbības līmeņa novērtējums;

                  b)

                  aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju sniegums salīdzinājumā ar darbības mērķiem, kā noteikts uzņēmējdarbības plānā, salīdzinot praktiski padarīto ar gada plānu, izmantojot snieguma rādītājus, kas iekļauti gada plānā;

                  c)

                  skaidrojums par novirzēm no mērķiem un pasākumi atšķirību novēršanai Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā minētajā pārskata periodā;

                  d)

                  informācija par darbības un infrastruktūras attīstību;

                  e)

                  finanšu rezultāti, ja vien tos nepublicē atsevišķi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta 1. punktam;

                  f)

                  informācija par oficiālo apspriežu gaitu ar pakalpojumu izmantotājiem;

                  g)

                  informācija par cilvēkresursu politiku.

            Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji gada pārskata saturu pēc pieprasījuma dara pieejamu Komisijai un aģentūrai un sabiedrībai, ievērojot nosacījumus, kurus saskaņā ar valsts tiesību aktiem noteikusi kompetentā iestāde.

      II PIELIKUMS

         Īpašas prasības attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu

      1.   ĪPAŠUMTIESĪBAS
      Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 2. punktā minētajām kompetentajām iestādēm paziņo šādu informāciju:

                  a)

                  savu tiesisko statusu, īpašumtiesību struktūru un noteikumus, kas būtiski ietekmē to aktīvu kontroli;

                  b)

                  jebkuru saistību ar organizācijām, kas nav iesaistītas aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, tostarp komercdarbības, kurās tie iesaistījušies tieši vai caur radniecīgiem uzņēmumiem, ja tās rada vairāk nekā 1 % to plānoto ieņēmumu; turklāt tiem ir jāiesniedz informācija par visām pārmaiņām īpašumtiesībās, kā rezultātā mainās 10 % vai vairāk no kopējā akciju portfeļa.

            Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji veic visu nepieciešamo, lai izvairītos no interešu konflikta, kas varētu apdraudēt taisnīgu un objektīvu pakalpojumu sniegšanu.
      2.   ATKLĀTA UN PĀRSKATĀMA PAKALPOJUMU SNIEGŠANA
      Papildus I pielikuma 8.1. punkta noteikumiem un gadījumā, kad dalībvalsts nolemj, ka specifiski gaisa satiksmes pakalpojumi ir sniedzami konkurences apstākļos, dalībvalsts var veikt visu nepieciešamo, lai gādātu, ka saskaņā ar attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem šo specifisko gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji neveic darbības, kuru mērķis vai rezultāts ir konkurences novēršana, ierobežošana vai traucēšana, vai arī neveic darbības, kuru rezultātā ļaunprātīgi izmanto dominējošo stāvokli.
      3.   PAKALPOJUMU DROŠUMS
      3.1.   Drošuma pārvaldības sistēma (sms)

      3.1.1.   Vispārējās drošuma prasības

      Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem jānodrošina drošuma pārvaldības sistēma (SMS) kā neatņemama pakalpojumu vadības daļa, ar kuru:

                  a)

                  nodrošina formalizētu, skaidru un savlaicīgu pieeju sistemātiskai drošuma pārvaldībai, lai pildītu ar drošumu saistītus pienākumus pakalpojumu sniegšanā; attiecībā uz visiem sniegtajiem pakalpojumiem un to sniegšanai nepieciešamajās situācijās rīkojas vadības kontrolē; un pamatā balstās uz drošības politiku, ar kuru definē organizācijas nostāju drošības pārvaldības lietās (drošības vadība);

                  b)

                  gādā, lai visi ar drošības jautājumiem strādājošie, sniedzot gaisa satiksmes pakalpojumus, būtu personīgi atbildīgi par drošības lietām, kas ir to darbības lokā, lai vadītāji būtu atbildīgi par drošības situāciju savās nodaļās vai daļās un lai pakalpojumu sniedzēja augstākā ranga vadības locekļi būtu atbildīgi par vispārējo drošību (drošības atbildība);

                  c)

                  gādā, lai apmierinoši drošības rādītāji gaisa satiksmes pakalpojumu jomā būtu svarīgākā darbības joma (drošības prioritāte);

                  d)

                  gādā, lai, sniedzot gaisa satiksmes pakalpojumus, svarīgākais drošības mērķis būtu maksimāli samazināt gaisa kuģu nelaimes gadījumu riska iespējamību savas rīcības dēļ, tik lielā mērā, cik tas iespējams (drošības mērķis).

            3.1.2.   Prasības par rezultātiem drošības jomā

         SMS ietvaros gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji:

                  a)

                  gādā, ka personāls ir atbilstoši apmācīts un zinošs savu pienākumu veikšanai nepieciešamās kompetences ietvaros, līdztekus, lai tam būtu arī atbilstošā licence, ja tāda nepieciešama, un tiktu ievērotas medicīniskās atbilstības prasības (kompetence);

                  b)

                  gādā, lai drošības pārvaldības funkcijas būtu definētas līdz ar organizācijas pienākumiem SMS uzlabošanas un uzturēšanas jomā; gādā, lai šis atbildības jomas aspekts nav konkrētu uzdevumu veikšanas vadības, bet gan augstākā vadības līmeņa atbildības lokā. Tomēr, runājot par nelielām organizācijām, kur pienākumu kopums šajā ziņā nevar nodrošināt pienācīgu neatkarību, noteikumi par drošības garantēšanu jāpapildina ar papildu neatkarīgiem līdzekļiem; un jāgādā, lai pakalpojumu sniedzēja organizācijas augstākā līmeņa vadības personāls aktīvi iesaistītos drošības pārvaldības garantēšanā (drošības pārvaldības pienākums);

                  c)

                  gādā, lai tur, kur tas iespējams, tiktu noteikti kvantitatīvi drošības rādītāji un tie tiktu ievēroti attiecībā uz visām funkcionālajām sistēmām (kvantitatīvi drošības līmeņi);

                  d)

                  gādā, lai SMS tiktu sistemātiski dokumentēta tā, lai skaidri redzama saikne ar organizācijas drošības politiku (SMS dokumentēšana);

                  e)

                  gādā, lai ārpakalpojumu un piegāžu drošība būtu atbilstoša, jo to drošība arī ir nozīmīga sniegto pakalpojumu drošības kontekstā (ārējie pakalpojumi un piegādes);

                  f)

                  gādā, lai riska novērtēšana un mazināšana tiktu veikta tādā atbilstošā līmenī, lai nodrošinātu, ka visi ATM aspekti ir atbilstoši pārdomāti (riska novērtēšana un mazināšana). Attiecībā uz izmaiņām ATM funkcionālajā sistēmā piemēro 3.2. punktu;

                  g)

                  nodrošina, ka ATM darbības un tehniskie starpgadījumi, kas uzskatāmi par tādiem, kas rada būtiskas sekas drošības ziņā, tiek nekavējoties izmeklēti un ka situācija tiek atbilstošu labota (drošības starpgadījumi). Tāpat arī jāpierāda, ka ir izpildītas prasības par ziņojumu sniegšanu un drošības starpgadījumu novērtēšanu saskaņā ar atbilstošajiem valsts un Savienības tiesību aktiem.

            3.1.3.   Prasības par drošības garantēšanu

         SMS darbības ietvaros gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji gādā, lai:

                  a)

                  apsekošana drošības lietās tiktu veikta pastāvīgi, lai tiktu ieteikti uzlabojumi, ja nepieciešams, lai drošības jautājumu vadītājiem to kompetences lokā būtu nepieciešamās garantijas un lai apliecinātu atbilstību attiecīgajām SMS daļām (drošības apsekošana);

                  b)

                  būtu nepieciešamās metodes, ar kurām konstatēt izmaiņas darbības sistēmās vai operācijās, kas varētu liecināt, ka kāds no elementiem tuvojas tādam līmenim, kad vairs nav iespējams nodrošināt pieņemamu drošības standartu, un ka tiek veikta atbilstoša, situāciju labojoša rīcība (drošības uzraudzība);

                  c)

                  drošības lietu protokoli tiek saglabāti visā SMS darbības laikā kā pamats drošības garantijām visām saistītajām pusēm, kas atbild vai ir atkarīgas no sniegtajiem pakalpojumiem, un arī kompetentajai iestādei (drošības protokols).

            3.1.4.   Prasības par drošības veicināšanu

         SMS darbības ietvaros gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji gādā, lai:

                  a)

                  visi darbinieki apzinātos iespējamos drošības apdraudējumus saistībā ar pienākumiem, ko tie pilda (drošības apzināšanās);

                  b)

                  lai gūtā mācība ar drošību saistītu starpgadījumu izmeklēšanas gaitā un citā darba drošības jomā rezultātu ziņā tiktu izplatīta organizācijas darbiniekiem vadības vai darbības līmenī (pieredzes nodošana);

                  c)

                  visi darbinieki tiek mudināti ierosināt risinājumus konstatētajiem apdraudējumiem un ieviest izmaiņas, lai uzlabotu drošību, kad tas nepieciešams (drošības uzlabošana).

            3.2.   Drošības prasības riska novērtēšanai un mazināšanai attiecībā uz izmaiņām

      3.2.1.   1. iedaļa

         SMS darbības ietvaros gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem ir jāgādā, lai apdraudējuma konstatēšana, kā arī riska novērtēšana un mazināšana tiktu veikta sistemātiski attiecībā uz visām izmaiņām tā pārziņā esošo ATM funkcionālo sistēmu daļās un to nodrošinājumā un, proti, lai tiktu ievērots turpmāk minētais:

                  a)

                  pilns attiecīgo ATM funkcionālo sistēmu veidojošo posmu dzīves cikls – jau no sākotnējās plānošanas un definēšanas līdz pēcieviešanas darbībām, uzturēšanas darbam un ekspluatācijas pārtraukšanai;

                  b)

                     ATM funkcionālo sistēmu gaisa, zemes komponenti un vajadzības gadījumā arī komponenti izplatījumā, sadarbojoties ar atbildīgajām pusēm; un

                  c)

                     ATM funkcionālo sistēmu aprīkojums, procedūras un cilvēkresursi, šo elementu sadarbība un mijiedarbība starp attiecīgajām sastāvdaļām un ATM funkcionālās sistēmas pārējām daļām.

            3.2.2.   2. iedaļa

      Apdraudējuma identificēšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas darbā jāiekļauj:

                  a)

                  spektra, robežu un saiknes starp attiecīgajām sastāvdaļām noteikšana, sastāvdaļu veicamo funkciju definēšana, kā arī darbības vide, kurā tām jāstrādā;

                  b)

                  sasniedzamo drošības mērķu noteikšana attiecībā uz sastāvdaļām, iekļaujot:

                              i)

                              ar ATM saistītu apdraudējumu un atteices apstākļu identificēšanu līdztekus to apvienotajai ietekmei;

                              ii)

                              seku novērtējumu, kas attiecināmas uz gaisa kuģa drošumu, kā arī šādu seku nopietnību, izmantojot 4. iedaļā iekļauto nopietnības klasificēšanas shēmu;

                              iii)

                              seku pielaides līmeni maksimāla apdraudējuma iespējamības izteiksmē, ko iegūst, ņemot vērā apdraudējuma seku nopietnību un lielāko varbūtību, atbilstoši 4. sadaļai;

                  c)

                  vajadzības gadījumā riska mazināšanas stratēģijas veidošanu, kurā:

                              i)

                              detalizēti izklāstīti aizsargpasākumi, kas jāīsteno, lai izvairītos no apdraudējumiem, kuri izraisa risku;

                              ii)

                              pēc vajadzības iekļauta drošības prasību attīstīšana, balstoties uz attiecīgajām sastāvdaļām vai citām ATM funkcionālās sistēmas daļām, vai darbības vidi;

                              iii)

                              ir pierādījumi par tās īstenojamību un efektivitāti;

                  d)

                  apstiprinājums, ka visi apzinātie drošības mērķi un drošības prasības ir īstenoti:

                              i)

                              pirms izmaiņām;

                              ii)

                              ikvienas pārejas laikā uz operatīvu darbību;

                              iii)

                              darbības laikā;

                              iv)

                              pārejas laikā līdz ekspluatācijas pārtraukšanai.

            3.2.3.   3. iedaļa

      Riska novērtēšanas un mazināšanas procesa rezultāti, pamatojums un pierādījumi, tostarp apdraudējuma identificēšana, ir jāapkopo un jādokumentē tā, lai būtu:

                  a)

                  izveidots pilnīgs pamatojums, lai pierādītu, ka attiecīgā sastāvdaļa, kā arī vispārējā ATM funkcionālā sistēma ir un saglabāsies apmierinoši droša, ievērojot nospraustos drošības mērķus un prasības. Vajadzības gadījumā jāiekļauj detalizētas norādes attiecībā uz izmantotajām prognozēšanas, uzraudzības vai pārraudzības metodēm;

                  b)

                  iespējams izsekot visām drošības prasībām, kas attiecināmas uz plānotajām darbības/funkciju izmaiņām.

            3.2.4.   4. iedaļa

      Apdraudējuma identificēšanas un nopietnības novērtējums
      Sistemātiski jāveic apdraudējuma identificēšana. Apdraudējuma ietekmes nopietnība konkrētajā darbības vidē ir nosakāma, izmantojot tabulā iekļauto klasifikācijas shēmu, savukārt nopietnības klasifikācija ir jābalsta uz konkrētiem pamatojumiem, ar kuriem demonstrē iespējamas apdraudējuma sekas, sliktākajā varbūtējā gadījumā.

                  Nopietnības kategorija

                  Ietekme uz darbību

                  1
                  (vissmagākā)

                  Nelaimes gadījums kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 996/2010 2. pantā (1)

                  2

                  Nopietns incidents

                  3

                  Būtisks incidents, kas saistīts ar gaisa kuģa ekspluatāciju, kura gaitā varētu būt mazinājusies gaisa kuģa drošība un gandrīz notikusi gaisa kuģu sadursme, sadursme ar zemi vai šķēršļiem

                  4

                  Ievērojams incidents, kas rada apstākļus, kad būtu varējis notikt nelaimes gadījums, nopietns vai smags incidents, ja risks nebūtu attiecīgi kontrolēts drošības pasākumu ietvaros vai ja tuvumā būtu bijis cits gaisa kuģis

                  5
                  (visvieglākā)

                  Neietekmē drošību

            Lai samazinātu apdraudējuma ietekmi uz darbībām un noteiktu tā nopietnību, sistēmiska pieeja/process šajā situācijā ietver apdraudējuma ietekmi uz dažādiem ATM funkcionālās sistēmas veidojošajiem elementiem, piemēram, uz apkalpes komandu, gaisa satiksmes dispečeriem, gaisa kuģa funkcionālo spēju, ATM funkcionālās sistēmas darba spēju uz zemes un spēju nodrošināt drošus gaisa satiksmes pakalpojumus.
      Riska klasificēšanas shēma
      Drošības mērķi, kas balstīti uz risku, tiek noteikti apdraudējuma maksimālās rašanās iespējamības izteiksmē, ņemot vērā gan tā ietekmes smagumu, gan apdraudējuma ietekmes maksimālo varbūtību.
      Pierādījumiem par noteikto kvantitatīvo mērķu sasniegšanu papildus izmanto drošības pārvaldības apsvērumus, lai nepieciešamības gadījumā palielinātu ATM sistēmas drošību.
      3.2.5.   5. iedaļa

      Programmatūras drošības garantēšanas sistēma

         SMS darbībā gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējs ievieš programmatūras drošības garantēšanas sistēmu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 482/2008.
      3.3.   Drošības prasības tehniskajam personālam un inženieriem, kas veic ar darbības drošību saistītus uzdevumus

      Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji gādā, lai tehniskais un inženiertehniskais personāls, tostarp apakšuzņēmēju ekspluatācijas organizāciju personāls, kas ekspluatē un uztur ATM aprīkojumu un ir apstiprināts šādas darbības veikšanai, būtu pienācīgi izglītots, šādas zināšanas saglabātu un izprastu pakalpojumus, kuru nodrošināšanai strādā, apzinātos sava darba faktisko un iespējamo ietekmi uz šo pakalpojumu drošību un vajadzības gadījumā piemērojamos ierobežojumus.
      Attiecībā uz personālu, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus, tostarp apakšuzņēmēju ekspluatācijas organizācijās strādājošiem darbiniekiem, gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji dokumentē personāla kompetences atbilstību; esošos darba grafikus, lai gādātu par pienācīgu pakalpojumu jaudu un nepārtrauktību; personāla kvalifikācijas sistēmu un politiku, personāla mācību politiku, mācību plānus un ziņas par šo procesu, kā arī nekvalificētā personāla uzraudzības noteikumus. Tiem jābūt attiecīgām procedūrām, ko piemēro, kad tiek apšaubīts personāla fiziskais vai garīgais stāvoklis.
      Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji administrē informācijas reģistru par ar drošību saistītos uzdevumos nodarbinātā personāla skaitu, statusu un atrašanās vietu.
      Minētajā reģistrā iekļauj:

                  a)

                  informāciju par vadītājiem, kas atbild par funkcijām, kuras saistītas ar drošību;

                  b)

                  ziņas par attiecīgo tehniskā un ekspluatācijas personāla kvalifikāciju attiecībā pret nepieciešamajām prasmēm un kompetences prasībām;

                  c)

                  norādes par atrašanās vietu un pienākumiem, kas tehniskajam un darbības personālam ir jāveic, tostarp ziņas par darba grafika izveides metodiku.

            4.   DARBA METODES UN DARBĪBAS PROCEDŪRAS
      Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem ir jāspēj pierādīt, ka to darba metodes un darbības procedūras atbilst standartiem tālāk uzskaitītajos Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju pielikumos tādā mērā, kā to prasa gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanas noteikumi attiecīgajā gaisa telpā:

                  a)

                  2. pielikums par lidojuma noteikumiem: 10. izdevums, 2005. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 42;

                  b)

                  10. pielikums par aeronavigācijas telekomunikācijām, II sējums par komunikācijas procedūrām, tostarp arī ar PANS statusu: 6. izdevums, 2001. gada oktobris, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

                  c)

                  11. pielikums par gaisa satiksmes pakalpojumiem: 13. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 47-B.

         (1)  OV L 295, 12.11.2010., 35. lpp.

      III PIELIKUMS

         Īpašas prasības attiecībā uz meteoroloģisko pakalpojumu sniegšanu

      1.   TEHNISKĀ UN DARBĪBAS KOMPETENCE UN IESPĒJAS
      Meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēji gādā, lai visa meteoroloģiskā informācija, kas nepieciešama to attiecīgo funkciju veikšanai, lietotājiem saprotamā veidā ir pieejama:

                  a)

                  ekspluatantiem un lidojuma apkalpes komandas locekļiem pirmslidojuma un lidojuma norises plānošanai;

                  b)

                  gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem un lidojumu informācijas dienestiem;

                  c)

                  meklēšanas un glābšanas dienestu vienībām;

                  d)

                  lidlaukiem.

            Meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēji apliecina sasniedzamās precizitātes līmeni attiecībā uz informāciju, ko nosūta darbības vajadzībām, iekļaujot šādas informācijas avotus, vienlaikus gādājot, ka šāda informācija tiek izplatīta savlaicīgi un atjaunināta pēc nepieciešamības.
      2.   DARBA METODES UN DARBĪBAS PROCEDŪRAS
      Meteoroloģisko pakalpojumu sniedzējiem ir jāspēj demonstrēt, ka to darba metodes un darbības procedūras atbilst standartiem tālāk uzskaitītajos Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju pielikumos tādā mērā, kā to prasa meteoroloģisko pakalpojumu sniegšanas noteikumi attiecīgajā gaisa telpā:

                  a)

                  3. pielikums par meteoroloģiskajiem pakalpojumiem starptautiskajai aeronavigācijai: 17. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 75;

                  b)

                  11. pielikums par gaisa satiksmes pakalpojumiem: 13. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 47-B;

                  c)

                  14. pielikums par lidlaukiem šādās redakcijās:

                              i)

                              I sējums par lidlauku projektēšanu un ekspluatāciju: 5. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 10-B;

                              ii)

                              II sējums par helikopteru lidlaukiem: 3. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 4.

      IV PIELIKUMS

         Īpašas prasības attiecībā uz aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniegšanu

      1.   TEHNISKĀ UN DARBĪBAS KOMPETENCE UN IESPĒJAS
      Aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniedzēji gādā, lai informāciju un datus varētu izmantot:

                  a)

                  lidojuma personāls, tostarp lidojuma apkalpe, kā arī lidojumu plānošanas, lidojumu vadīšanas sistēmas un lidojumu simulatori;

                  b)

                  gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji, kas atbild par lidojumu informācijas pakalpojumiem, lidlauku lidojumu informācijas pakalpojumiem un pirmsizlidošanas informāciju.

            Aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniedzēji gādā par datu integritāti un apliecina informācijas precizitātes līmeni, kas tiek izplatīta ekspluatācijas vajadzībām, tostarp informācijas avotu, pirms šādas informācijas izplatīšanas.
      2.   DARBA METODES UN DARBĪBAS PROCEDŪRAS
      Aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniedzējiem ir jāspēj pierādīt, ka to darba metodes un darbības procedūras atbilst standartiem:

                  a)

                  Komisijas Regula (ES) Nr. 73/2010 (1);

                  b)

                  tālāk uzskaitītajos Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju pielikumos tādā mērā, kā to prasa aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniegšanas noteikumi attiecīgajā gaisa telpā:

                              i)

                              3. pielikums par meteoroloģiskajiem pakalpojumiem starptautiskajai aeronavigācijai: 17. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 75;

                              ii)

                              4. pielikums par aeronautikas tabulām: 11. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 56;

                              iii)

                              neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 73/2010 – 15. pielikums par aeronavigācijas informācijas pakalpojumiem: 13. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 36.

         (1)  OV L 23, 27.1.2010., 6. lpp.

      V PIELIKUMS

         Īpašas prasības attiecībā uz sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniegšanu

      1.   TEHNISKĀ UN DARBĪBAS KOMPETENCE UN IESPĒJAS
      Sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzēji gādā par savu pakalpojumu pieejamību, nepārtrauktību, precizitāti un integritāti.
      Sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzējs apliecina sniegto pakalpojumu kvalitātes līmeni un pierāda, ka tā izmantotais aprīkojums regulāri tiek apkopts un vajadzības gadījumā tiek kalibrēts.
      2.   PAKALPOJUMU DROŠUMS
      Sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzēji atbilst II pielikuma 3. daļas prasībām par pakalpojumu drošību.
      3.   DARBA METODES UN DARBĪBAS PROCEDŪRAS
      Sakaru, navigācijas un uzraudzības pakalpojumu sniedzējiem ir jāspēj demonstrēt, ka darba metodes un darbības procedūras tiktāl, cik tas ir nepieciešams sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā gaisa telpā, atbilst Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 10. pielikumā par aeronavigācijas telekomunikācijām noteiktajiem standartiem šādā redakcijā:

                  a)

                  I sējums par radionavigācijas palīglīdzekļiem: 6. izdevums, 2006. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

                  b)

                  II sējums par sakaru procedūrām, tostarp arī ar PANS statusu: 6. izdevums, 2001. gada oktobris, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

                  c)

                  III sējums par sakaru sistēmām: 2. izdevums, 2007. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

                  d)

                  IV sējums par uzraudzības radariem un sadursmes novēršanas sistēmām: 4. izdevums, 2007. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

                  e)

                  V sējums par aeronavigācijas radiofrekvenču spektra izmantošanu: 2. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 408/2012 ( 2012. gada 11. maijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               12.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/31

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 408/2012
   (2012. gada 11. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 11. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  143,3

                  MA

                  74,3

                  TR

                  116,2

                  ZZ

                  111,3

                  0707 00 05

                  JO

                  200,0

                  TR

                  128,9

                  ZZ

                  164,5

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  TR

                  119,8

                  ZZ

                  172,5

                  0805 10 20

                  EG

                  46,2

                  IL

                  61,3

                  MA

                  44,3

                  TR

                  44,3

                  ZZ

                  49,0

                  0805 50 10

                  TR

                  78,3

                  ZZ

                  78,3

                  0808 10 80

                  AR

                  111,2

                  BR

                  86,9

                  CL

                  96,5

                  CN

                  95,4

                  MA

                  85,1

                  MK

                  29,3

                  NZ

                  133,4

                  US

                  148,7

                  UY

                  85,3

                  ZA

                  92,4

                  ZZ

                  96,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1552 (2017. gada 5. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Porc noir de Bigorre (ACVN))

text:
               15.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 237/61

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1552
   (2017. gada 5. septembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Porc noir de Bigorre (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Porc noir de Bigorre, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Porc noir de Bigorre būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Porc noir de Bigorre (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.1. grupas “Svaiga gaļa (un subprodukti)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 5. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 150, 13.5.2017., 8. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).