title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/648 (2017. gada 5. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplākšņa importam

text:
                  6.4.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 92/48

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/648
      (2017. gada 5. aprīlis),
      ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplākšņa importam
      EIROPAS KOMISIJA,
      Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
      tā kā:
      A.   PROCEDŪRA

      1.   Spēkā esošie pasākumi

                  (1)

                  Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1942/2004 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”, jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes okoume saplākšņa importam. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu, un piemērotais maksājuma līmenis četriem ražotājiem bija robežas no 6,5 % līdz 23,5 % un visiem pārējiem ražotājiem tas bija 66,7 %. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas šie pasākumi tika saglabāti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 82/2011 (3) (“iepriekšējā pārskatīšana”).

            2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                  (2)

                  Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4), Komisija saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu pasākumiem pret ĶTR saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (5) (“termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums” jeb “pieprasījums”).

                  (3)

                  Eiropas koksnes paneļu federācija (“EPF”) (“pieprasījuma iesniedzējs”) 2015. gada 22. oktobrī to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no okoume saplākšņa kopējā ražošanas apjoma Savienībā, iesniedza pieprasījumu. Pieprasījuma pamatā ir apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums varētu atkārtoties.

            3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                  (4)

                  Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2016. gada 29. janvārī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstoši 11. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 1225/2009.

            4.   Izmeklēšana

      4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                  (5)

                  Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika periodam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

            4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

                  (6)

                  Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, pārējos zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus ĶTR, importētājus/lietotājus, par kuriem zināms, ka tie ir iesaistīti, kā arī ĶTR iestādes.

                  (7)

                  Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

            4.3.   Atlase

                  (8)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

            4.3.1.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                  (9)

                  Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

                  (10)

                  Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                  (11)

                  Tā kā pieteicās tikai divi uzņēmumi ĶTR, atlase nebija vajadzīga.

            4.3.2.   Savienības ražotāju atlase

                  (12)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ņemot vērā arī pārdošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Izlasē bija pieci Savienības ražotāji. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju produkcija PIP laikā veidoja aptuveni 74 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un pagaidu izlase tādējādi tika apstiprināta. Izlase ir uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.

            4.3.3.   Nesaistīto importētāju atlase, anketas un sadarbība

                  (13)

                  Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

                  (14)

                  Sākumposmā tika uzrunāti aptuveni 35 zināmi potenciāli importētāji/lietotāji, kuri tika aicināti sniegt skaidrojumu par savu darbību, kā arī attiecīgā gadījumā aizpildīt atlases veidlapu, kas paredzēta nesaistītiem importētājiem un kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu.

                  (15)

                  Trīspadsmit importētāji iesniedza atlases veidlapu. Visas šīs veidlapas liecināja, ka tie nebija importējuši okoume saplāksni no Ķīnas. Pamatojoties uz to, atlase netika uzskatīta par pamatotu.

            4.4.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

                  (16)

                  Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

                  (17)

                  Komisija nosūtīja ražotāju eksportētāju anketas diviem uzņēmumiem ĶTR, kas minēti 11. apsvērumā, divpadsmit zināmajiem ražotājiem potenciālajās analogajās valstīs (Gabona, Maroka, Šveice un Turcija) un pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

                  (18)

                  Tikai viens ĶTR uzņēmums daļēji atbildēja uz anketas jautājumiem, savukārt pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem ražotājiem Gabonā, viena ražotāja Marokā un pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

                  (19)

                  Komisija veica pārbaudes šādos uzņēmumos.

                              a)

                              ražotāji Savienībā:

                                          —

                                             F.A. MOURIKIS S.A. (Grieķija),

                                          —

                                             GARNICA PLYWOOD S.A. (Spānija),

                                          —

                                             JEAN THÉBAULT SAS (Francija),

                                          —

                                             JOUBERT LES ELIOTS SAS (Francija),

                                          —

                                             JOUBERT ST JEAN D'ANGÉLY SAS (Francija);

                              b)

                              ražotājs tirgus ekonomikas valstī:

                                          —

                                             CEMA BOIS DE L'ATLAS (Maroka).

            4.5.   Informācijas izpaušana

                  (20)

                  Komisija 13. februārī visām ieinteresētajām personām izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā plāno saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus, un aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Piezīmes netika iesniegtas.

            B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

      1.   Attiecīgais ražojums

                  (21)

                  Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā un kas definējams šādi: saplāksnis, kurš sastāv tikai no koksnes loksnēm (katras plāksnes biezums nav lielāks par 6 mm un vismaz viena ārējā okoume plāksne nav pārklāta ar pastāvīgu cita materiāla kārtu), kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 4412 31 10 (Taric kods 4412311010). Attiecīgajam ražojumam ir plašs galapatēriņš. To izmanto celtniecībā galdniecības un namdara apšuvuma darbos, slēģu plāksnēm, pagraba apšuvumam, margām un krasta apšuvuma plāksnēm. To izmanto arī vairāk dekoratīviem mērķiem, cita starpā autotransportā (piemēram, automobiļos, autobusos, tūristu autofurgonos un tūristu treileros), jūras transportā (jahtās), mēbeļu un durvju ražošanā.

                  (22)

                  Ir šādi divi galvenie okoume saplākšņa veidi: saplāksnis, kas izgatavots tikai no okoume (“viendabīgais okoume”), un saplāksnis, kam vismaz viena ārējā kārta ir izgatavota no okoume, bet pārējā daļa izgatavota no citas koksnes (“plaknes okoume”) (to var saukt arī par “kombinēto” vai “dubulto”). Abi galvenie okoume saplākšņa veidi ārēji izskatās līdzīgi. Neskatoties uz atšķirīgām mehāniskajām īpašībām, tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tos pamatā izmanto vienādā nolūkā.

            2.   Līdzīgais ražojums

                  (23)

                  Izmeklēšana liecina, ka visiem šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās īpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                              —

                              attiecīgajam ražojumam,

                              —

                              Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

                  (24)

                  Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

            C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

      1.   Ievadpiezīmes

                  (25)

                  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

                  (26)

                  Kā minēts iepriekš 18. apsvērumā, tikai viens ĶTR uzņēmums daļēji atbildēja uz anketas jautājumiem. Šis uzņēmums paziņoja, ka attiecīgajā periodā tas neražoja un nepārdeva okoume saplāksni.

                  (27)

                  Ņemot vērā, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens cits ražotājs ĶTR, Komisija informēja Ķīnas iestādes, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot pieejamos faktus. Komisija no ĶTR iestādēm nesaņēma nekādas piezīmes vai lūgumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

                  (28)

                  Šā iemesla dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, konkrēti:

                              i)

                              termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju;

                              ii)

                                 Eurostat statistiku un saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu dalībvalstu savāktajiem datiem (“16. panta 4. punkta datubāze”);

                              iii)

                              Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (“FAO”) publiski pieejamajiem statistikas datiem.

                        Ķīnas eksporta statistikas datubāzi nevarēja izmantot, jo tās kodu struktūra nav pietiekami precīza, lai sniegtu noderīgu informāciju.

                  (29)

                     Eurostat un 16. panta 4. punkta datubāze neuzrādīja attiecīgā ražojuma importu no ĶTR PIP laikā; tāpēc šajā periodā Savienības tirgū nebija iespējams noteikt dempingu.

                  (30)

                  Dempinga aprēķini tika veikti saistībā ar dempinga atkārtošanās iespējamību.

            2.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

                  (31)

                  Lai noteiktu dempinga atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, tika analizēti šādi elementi: i) iespējamie dempinga līmeņi Savienības tirgū un citās trešās valstīs, ii) ražošanas apjoms un ražošanas jauda Ķīnā un iii) Savienības tirgus pievilcīgums.

                  (32)

                  Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, proti avotiem, kas minēti 28. apsvērumā.

            i)
            Iespējamie dempinga līmeņi Savienības tirgū un citās trešās valstīs

         Analogā valsts

                  (33)

                  Četriem ražotājiem eksportētājiem sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER). Normālo vērtību pārējiem ražotājiem eksportētājiem nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).

                  (34)

                  Turcija tika izvēlēta par analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā pārskatīšanā. Paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu Komisija ierosināja par analogo valsti izmantot Turciju.

                  (35)

                  Komisija meklēja informāciju par okoume saplākšņa ražotājiem citās iespējamās analogās valstīs un sazinājās ar zināmajiem okoume saplākšņa ražotājiem Gabonā, Marokā un Šveicē, un aicināja tos sniegt vajadzīgo informāciju.

                  (36)

                  Divi ražotāji Gabonā un viens ražotājs Marokā pieteicās un sniedza pieprasīto informāciju. Neviens Turcijas ražotājs nesadarbojās.

                  (37)

                  Gabona netika uzskatīta par piemērotu analogo valsti, jo vietējiem okoume saplākšņa ražotājiem bija nepārprotama salīdzinoša priekšrocība, proti, tie guva labumu no ievērojami zemākām izejmateriālu izmaksām (7), Gabonā ražotais ražojums pārdošanai vietējā tirgū bija zemas kvalitātes, vietējais tirgus bija mazs un tajā netika importēts okoume saplāksnis un tika iekasēts ievedmuitas nodoklis 30 % apmērā.

                  (38)

                  Maroka tika uzskatīta par piemērotu analogo valsti, jo, lai gan tajā ir lieli ievedmuitas nodokļi, tajā tika ievests ievērojams līdzīgā ražojuma importa apjoms, kas konkurēja ar iekšzemē ražoto ražojumu.

                  (39)

                  Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par šo izvēli. Piezīmes netika saņemtas.

         Normālā vērtība

      —   ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER

                  (40)

                  Kā minēts iepriekš 33. apsvērumā, četriem ražotājiem eksportētājiem sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER. Tā kā nenotika sadarbība, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu šiem ražotājiem eksportētājiem normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, proti, termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajām aplēsēm.

            —   ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER

                  (41)

                  Viens Marokas ražotājs sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz šā ražotāja telpās pārbaudītajiem datiem, kā norādīts turpmāk.

                  (42)

                  Normālo vērtību noteica abiem galvenajiem ražojuma veidiem, kuri aprakstīti 22. apsvērumā.

                  (43)

                  Tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā Marokas tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem.

                  (44)

                  Līdzīgā ražojuma rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma, tāpēc normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai rentablajos darījumos.

         Eksporta cena

                  (45)

                  Kā minēts iepriekš 28. apsvērumā, Ķīnas ražotāju nesadarbošanās dēļ eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju. Konkrēti, eksporta cena abiem galvenajiem ražojuma veidiem, kuri aprakstīti 22. apsvērumā, pamatojās uz vairāk nekā desmit Savienības tirgum un citām trešām valstīm (proti, Bosnijai un Hercegovinai, Šveicei, Turcijai, Persijas līča valstīm un Norvēģijai) adresētu komerciālu piedāvājumu, kas PIP laikā izteikti pa e-pastu vai pieejami kā publiski komerciāli piedāvājumi dažādās Ķīnas tīmekļa vietnēs, kā paskaidrots termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Komerciālajos piedāvājumos iekļautās cenas bija robežās no EUR 313/m3 līdz EUR 540/m3 (CIF). Jāatzīmē, ka šie cenu līmeņi bija tādās pašās robežās kā Ķīnas okoume saplākšņa importa cenu līmenis (norādīts Eurostat un 14. panta 6. punkta datubāzē) pēc PIP (2016. gada trešajā ceturksnī). Kaut arī attiecīgie daudzumi bija nelieli, šis cenu līmenis apstiprina to, ka komerciālie piedāvājumi kā norāde uz iespējamām Ķīnas okoume saplākšņa eksporta cenām bija reprezentatīvi.

         Salīdzinājums

                  (46)

                  Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tādējādi tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu katram ražojuma veidam, kas aprakstīts 22. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta izmaksām (iekšzemes un jūras pārvadājumu) saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

         Dempinga starpība

                  (47)

                  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu Komisija salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš.

            —   ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER

                  (48)

                  Pamatojoties uz to, vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, PIP laikā bija virs 45 % gan Savienības tirgū, gan citās trešās valstīs.

            —   ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER

                  (49)

                  Vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija virs 100 % gan Savienības tirgū, gan citās trešās valstīs.

            ii)
            Ražošanas apjoms un ražošanas jauda Ķīnā

         Ražošanas apjoms Ķīnā

                  (50)

                  Tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās un nebija publiski pieejamas informācijas, ražošanas apjoms ĶTR tika noteikts, pamatojoties uz aplēsēm, ko pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot savā rīcībā esošo informāciju par tirgu, sniedza savā pieprasījumā par pašreizējo termiņbeigu pārskatīšanu.

                  (51)

                  Pieprasījuma iesniedzējs aplēsa okoume saplākšņa ražošanas apjomu Ķīnā, pamatojoties uz okoume baļķu daudzumu, kas 2014. gadā bija importēti Ķīnā un kas tika izmantoti saplākšņa ražošanā. Pamatojoties uz šo informāciju, okoume saplākšņa ražošanas apjoms tika lēsts no vismaz 290 000 m3 līdz lielākais 2,9 miljoniem m3 atkarībā no ražotā ražojuma veida, kā aprakstīts 22. apsvērumā, proti, attiecīgi viendabīgā okoume vai plaknes okoume. Tas ir vismaz 1,5 reizes līdz lielākais 15 reizēm vairāk nekā kopējais patēriņš Savienībā.

         Ražošanas jauda Ķīnā

                  (52)

                  Tā kā okoume saplākšņa ražotāji Ķīnā nesadarbojās vai nebija pieejama cita informācija par Ķīnas okoume saplākšņa ražošanas nozari, Ķīnas saplākšņa ražošanas nozares stāvoklis tika izskatīts kopumā (neatkarīgi no izmantotās koku sugas veida), kā tas tika darīts iepriekšējā pārskatīšanā. Saskaņā ar iepriekšējām izmeklēšanām tika apstiprināts, ka saplāksni ražo vieni un tie paši uzņēmumi, izmantojot vienas un tās pašas iekārtas neatkarīgi no izmantotās koku sugas. Iepriekšējā pārskatīšanā arī tika konstatēts, ka okoume saplāksnis ir ienesīgāks nekā citi saplākšņa veidi. Tādēļ pasākumu neesības gadījumā paredzams, ka Ķīnas ražotāji no citu saplākšņa veidu ražošanas pāries uz ienesīgāko okoume saplākšņa ražošanu.

                  (53)

                  Pamatojoties uz to, Ķīnā potenciāli ir pieejama ievērojama ražošanas jauda, kā norāda visu veidu saplākšņa ražošanas apjomi, kas, pamatojoties uz FAO statistiku, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 113 miljoni m3. Tādējādi vajadzīga tikai neliela pāreja no cita veida koksnes uz okoume, lai būtiski palielinātu okoume saplākšņa ražošanas apjomus, ko varētu izmantot eksportam.

            iii)
            Savienības tirgus pievilcīgums

                  (54)

                  Galvenais elements, ko izmantoja, lai noteiktu Savienības tirgus pievilcīgumu, ja pasākumi tiktu atcelti, bija Ķīnas eksporta cenu līmenis uz citām trešām valstīm salīdzinājumā ar Ķīnas eksporta cenu līmeni uz Savienību. Kā minēts iepriekš 45. apsvērumā, komerciālie piedāvājumi uz Savienības tirgu un uz citām trešām valstīm liecināja, ka PIP laikā Savienības tirgus patiešām bija pievilcīgs, jo Ķīnas okoume saplākšņa eksporta cenas uz Savienības tirgu bija augstākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz visiem citiem trešo valstu tirgiem, par kuriem bija pieejami komerciālie piedāvājumi, izņemot Norvēģiju. Proti, eksporta cenu piedāvājumi uz Savienības tirgu bija aptuveni par 30 % augstāki nekā uz Bosniju un Hercegovinu un aptuveni par 40 % augstāki nekā uz Turciju un Persijas līča valstīm. Tā kā nebija pieejami statistikas dati par okoume saplākšņa Ķīnas eksporta apjomu uz šīm valstīm, nebija iespējams noteikt reprezentativitāti apjoma izteiksmē. Tomēr augstākas iespējamās cenas eksportam uz Savienību padarītu Savienības tirgu pievilcīgu, jo eksports uz Savienību nestu lielāku peļņu.

                  (55)

                  Turklāt antidempinga maksājumi par Ķīnas saplākšņa (8) importu ir ieviesti Korejas Republikā, Marokā un Turcijā, savukārt Amerikas Savienotās Valstis 2017. gada janvārī provizoriski noteica kompensācijas pasākumus pret Ķīnas saplāksni. Tādējādi Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būs ierobežotas iespējas piekļūt šiem tirgiem un eksportēt savu produkciju vai pārvirzīt savu eksportu uz šiem tirgiem. Tas nozīmē, ka Savienības tirgus būs vēl pievilcīgāks, lai veiktu saplākšņa importu no Ķīnas.

                  (56)

                  Tāpēc, ņemot vērā ievērojamo ražošanas jaudu ĶTR, ko varētu bez pūlēm palielināt, ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgū ievērojamos apjomos atsāktos Ķīnas eksports. Ir vērts atgādināt, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas 2004. gadā, Ķīnas pārdošanas apjomi Savienības tirgū sasniedza 83 606 m3, kas atbilst 44 % patēriņa Savienībā PIP laikā.

            3.   Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību

                  (57)

                  Apkopojot var secināt, ka būtiskā pieejamā ražošanas jauda Ķīnā, Ķīnas ražotāju iespēja viegli palielināt ražošanas apjomus, kas izmantojami eksportam, iespējamās lielās dempinga cenas citos trešo valstu tirgos un Savienības tirgū un Savienības tirgus pievilcīgums norāda uz to, ka pasākumu atcelšanas rezultātā Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, atkal ienāks Savienības tirgū ar ražojumiem par dempinga cenām un ievērojamos daudzumos. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ir dempinga atkārtošanas iespējamība, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi.

            D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

                  (58)

                  Ir zināms, ka Savienībā līdzīgo ražojumu ražo trīspadsmit ražotāji Francijā, Grieķijā, Ungārijā, Itālijā un Spānijā. Tiek lēsts, ka Savienības kopējā ražošanas jauda ir aptuveni 162 000 m3. Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                  (59)

                  Kā minēts 12. apsvērumā, tika izveidota izlase, kurā ietilpa pieci Savienības ražotāji, kas pārstāv 74 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma PIP laikā.

            E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

      1.   Patēriņš Savienībā

                  (60)

                  Okoume saplākšņa patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz sūdzību iesniegušo Savienības ražotāju un citu Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un importa apjomiem no trešām valstīm Savienībā, izmantojot Eurostat datus.

                  (61)

                  Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā mainījās šādi.

                     1. tabula

                     Patēriņš Savienībā

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Kopējais patēriņš (m3)

                              181 749

                              176 005

                              175 652

                              188 727

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 97

                                 97

                                 104

                                 Avots: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (62)

                  No 2012. līdz 2013. gadam patēriņš Savienībā samazinājās. Laikā no 2012. gada līdz 2014. gadam tendence samazināties pakāpeniski bija nostabilizējusies un PIP laikā mainījās, proti, atsākās pieaugums, kas liecina par nelieliem uzlabojumiem dažās rūpnieciskajās darbībās. Rezultātā patēriņš Savienībā nedaudz palielinājās, proti, attiecīgajā periodā par 4 %.

                  (63)

                  Tomēr tas jāaplūko, ņemot vērā pārmaiņas, kas notikušas pēc iepriekšējās pārskatīšanas. Laikā no iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas perioda (no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim) līdz pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā kopumā samazinājās par 35 % (no 291 421 m3 iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz 188 727 m3 pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā), neskatoties uz to, ka attiecīgajā periodā bija vērojama neliela pieauguma tendence. Vispārējā samazināšanās tendence, kas faktiski sākās pat pirms iepriekšējās pārskatīšanas, bija izskaidrojama ar to, ka okoume saplāksni zināmā mērā bija aizstājušas citas tropu koku sugas. Arī ekonomikas krīze un tai sekojošais konkrētu rūpniecisko darbību samazinājums, ieskaitot būvniecību, kuģubūvi un vieglos komerciālos/tūrisma transportlīdzekļus, veicināja pieprasījuma kritumu pēc okoume saplākšņa Savienībā.

            2.   Importa no ĶTR apjoms, cenas un tirgus daļa

      2.1.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

         2. tabula

         Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļas

                  2012

                  2013

                  2014

                  PIP

                  Importa apjoms (m3)

                  1 043

                  0

                  62

                  0

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     0

                     6

                     0

                  Tirgus daļa (%)

                  0,57

                  0,00

                  0,04

                  0,00

                     Avots:
                     Eurostat.

                  (64)

                  Sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa bija strauji pieaugusi (gandrīz no nulles līdz 18,7 %) (9). Pēc tam iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā bija samazinājusies līdz 4,3 % (12 620 m3) (10). Pašreizējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā imports no Ķīnas praktiski apstājās, izņemot 2012. gadu, kad Ķīnas izcelsmes importa apjoms bija aptuveni 1 000 m3.

            2.2.   Importa cena un cenu samazinājums

         3. tabula

         ĶTR izcelsmes importa vidējā cena un cenu samazinājums

                  2012

                  2013

                  2014

                  PIP

                  Vidējā cena EUR/m3

                  549

                  0,00

                  168

                  0,00

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     0

                     31

                     0

                     Avots:
                     Eurostat.

                  (65)

                  Vienīgais gads, kad bija ievērojams Ķīnas izcelsmes importa daudzums, bija 2012. gads. Minētā gada laikā Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena bija 549 EUR/m3, kas bija ievērojami mazāka par Savienības ražošanas nozares cenām tajā pašā gadā (756 EUR/m3).

            3.   Imports no citām trešām valstīm

         4. tabula

         Importa apjomi, tirgus daļas un citu trešo valstu cenas

                  2012

                  2013

                  2014

                  PIP

                     Gabona

                     40 467

                     43 964

                     41 029

                     42 711

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     109

                     101

                     106

                  Tirgus daļa (%)

                  22,3

                  25,0

                  23,4

                  22,6

                  Vidējā cena (EUR/m3)

                  628,64

                  625,76

                  636,40

                  645,32

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     100

                     101

                     103

                     Maroka

                     15 431

                     7 298

                     5 182

                     4 492

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     47

                     34

                     29

                  Tirgus daļa (%)

                  8,5

                  4,1

                  3,0

                  2,4

                  Vidējā cena (EUR/m3)

                  662,27

                  678,51

                  696,75

                  700,81

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     102

                     105

                     106

                     Citas trešās valstis
                      (*1)

                     774

                     549

                     1 550

                     78

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     71

                     200

                     10

                  Tirgus daļa (%)

                  0,4

                  0,3

                  0,9

                  0,0

                  Vidējā cena (EUR/m3)

                  545,80

                  572,55

                  576,47

                  842,50

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     105

                     106

                     154

                     Citas trešās valstis kopā

                     56 672

                     51 812

                     47 761

                     47 281

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     91

                     84

                     83

                  Tirgus daļa (%)

                  31,2

                  29,4

                  27,2

                  25,1

                  Vidējā cena (EUR/m3)

                  636,66

                  632,63

                  641,01

                  650,92

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     99

                     101

                     102

                  (66)

                  Attiecīgajā periodā importu no citām trešām valstīm veidoja gandrīz tikai imports no Gabonas un Marokas, savukārt citu trešo valstu īpatsvars bija nenozīmīgs. Importa apjoms no Gabonas un Marokas Savienībā nepārtraukti samazinājās – no 55 899 m3 2012. gadā līdz 47 203 m3 pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., par 16 %. Tā kā patēriņš Savienībā palielinājās tikai par 4 % (sk. 62. apsvērumu un 1. tabulu), Gabonas un Marokas attiecīgā tirgus daļa samazinājās pat vēl lielākā mērā, proti, no 30,8 % 2012. gadā līdz 25,0 % PIP laikā (jeb par 5,7 procentpunktiem).

                  (67)

                  Pašreizējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā Gabonas un Marokas izcelsmes importa cenas vidēji bija par 16 % līdz 17 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū (sk. 8. tabulu). Salīdzinājumā ar Ķīnas izcelsmes importa cenām 2012. gadā (vienīgais gads attiecīgajā periodā, kurā Ķīna eksportēja ievērojamus daudzumus uz Savienību) šo valstu importa cenas bija vidēji par 16 % augstākas nekā Ķīnas izcelsmes importa cenas.

                  (68)

                  Konkrētāk, Gabona ir lielākā eksportētāja trešā valsts uz Savienību. Importa apjomi no Gabonas palielinājās no 40 467 m3 2012. gadā līdz 42 711 m3 pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., par 6 %. Šis palielinājums nozīmēja arī tās tirgus daļas nelielu pieaugumu no 22,3 % 2012. gadā līdz 22,6 % PIP laikā, proti, kāpumu par 0,3 procentpunktiem. Gabonas izcelsmes importa vidējās cenas bija no 17 % līdz 18 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (sk. 8. tabulu), bet tās bija virs Ķīnas izcelsmes importa vidējām cenām 2012. gadā, kas ir vienīgais gads ar būtisku importa apjomu no šīs valsts Savienības tirgū. Tās bija arī lielākas par potenciāli iespējamajām Ķīnas izcelsmes importa cenām, pamatojoties uz komerciālajiem piedāvājumiem PIP laikā, kas minēti iepriekš 45. apsvērumā. Tās nedaudz palielinājās no EUR 628,64/m3 2012. gadā līdz EUR 645,32/m3 PIP laikā, kas atbilst pieaugumam par 3 %.

                  (69)

                  Attiecībā uz Maroku – importa apjomi no šīs valsts attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās (no 15 431 m3 2012. gadā līdz 4 492 m3 pārskatīšanas izmeklēšanas periodā). Līdz ar to tirgus daļa saruka no 8,5 % 2012. gadā līdz 2,4 % PIP laikā. Marokas izcelsmes importa cenas 2012. gadā bija augstākas nekā Ķīnas izcelsmes importa cenas, un augstākas par potenciāli iespējamajām importa cenām, pamatojoties uz komerciālajiem piedāvājumiem PIP laikā, kas minēti iepriekš 45. apsvērumā.

            4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

      4.1.   Vispārīgas piezīmes

                  (70)

                  Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienas ražošanas nozares stāvokli.

                  (71)

                  Kā minēts 12. apsvērumā, kaitējuma noteikšanai tika izmantota atlase.

                  (72)

                  Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus visai Savienības ražošanas nozarei, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā un informāciju, kas sniegta izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus vienīgi izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz datiem, kas ietverti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                  (73)

                  Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

                  (74)

                  Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

            4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

      4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                  (75)

                  Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     5. tabula

                     Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Ražošanas apjoms (m3)

                              143 729

                              145 002

                              146 287

                              147 767

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 103

                              Ražošanas jauda (m3)

                              179 561

                              182 583

                              184 388

                              184 738

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 102

                                 103

                                 103

                              Jaudas izmantojums (%)

                              80

                              79

                              79

                              80

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 99

                                 99

                                 100

                                 Avots: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (76)

                  Ražošanas apjoms nedaudz palielinājās no 143 729 m3 2012. gadā līdz 147 767 m3 PIP laikā, t. i., par 3 %. Šis palielinājums atspoguļoja nelielo uzlabojumu Savienības okoume tirgū, kā minēts 62. apsvērumā. Neraugoties uz šo nelielo pieaugumu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms bija mazāks par apjomu, kāds tika konstatēts sākotnējās izmeklēšanas periodā un iepriekšējās pārskatīšanas PIP laikā, t. i., mazāks nekā 267 591 m3. Tas atspoguļoja patēriņa kritumu tirgū un to, ka ražošana galvenokārt notiek pēc pasūtījuma.

                  (77)

                  Ražošanas jauda nedaudz palielinājās atbilstoši ražošanas apjomam, proti, no 179 561 m3 2012. gadā līdz 184 738 m3 PIP laikā, t. i., par 3 %. Šī jauda tomēr ir ievērojami zemākā līmenī nekā iepriekšējā pārskatīšanā, t. i., par 68 % mazāka nekā 577 205 m3, kas tika noteikti iepriekšējās pārskatīšanas PIP laikā. Tas bija saistīts ar vairāku okoume saplākšņa Savienības ražotāju ražotņu slēgšanu, tostarp lielākā ražotāja Savienībā Plysorol, kā arī tādu Savienības ražotāju ražošanas apjoma samazināšanos, kas joprojām veic uzņēmējdarbību.

                  (78)

                  Tā kā ražošanas jaudas pielāgošana, lai tā atbilstu zemākam patēriņa līmenim, galvenokārt notika pirms attiecīgā perioda, jaudas izmantojuma rādītājs ir bijis stabils un augstākā līmenī, salīdzinot ar rādītājiem, kas iepriekšējā pārskatīšanā noteikti PIP laikā (41 %) (11).

            4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                  (79)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     6. tabula

                     Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Pārdošanas apjoms (m3)

                              124 033

                              124 193

                              127 829

                              141 446

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 100

                                 103

                                 114

                              Tirgus daļa (%)

                              68,2

                              70,6

                              72,8

                              74,9

                                 Avots: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (80)

                  Pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās no 124 033 m3 2012. gadā līdz aptuveni 141 446 m3 PIP laikā, t. i., par 14 %, kas ir vairāk par patēriņa pieaugumu 4 % apmērā, kā aprakstīts 62. apsvērumā. Tādēļ, ņemot vērā arī paralēlo importa apjoma samazināšanos no citām trešām valstīm, kas aprakstīta 66. apsvērumā, pārdošanas apjoma pieaugums veicināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas palielināšanos – no 68,2 % 2012. gadā līdz 74,9 % PIP laikā. Tomēr šī tirgus daļa joprojām nesasniedz Savienības ražošanas nozares tirgus daļu (80,2 %) iepriekšējās pārskatīšanas PIP laikā.

            4.2.3.   Izaugsme

                  (81)

                  Lai gan Savienības patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā bija 4 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieaugums bija lielāks, proti, 14 %, tādējādi tās tirgus daļa palielinājās par 6,7 procentpunktiem.

            4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                  (82)

                  Nodarbinātība un ražīgums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     7. tabula

                     Nodarbinātība un ražīgums

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Nodarbināto skaits

                              543

                              480

                              470

                              492

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 88

                                 87

                                 91

                              Ražīgums (m3/nodarbinātais)

                              265

                              302

                              311

                              300

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 114

                                 118

                                 113

                                 Avots: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (83)

                  Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē no 2012. līdz 2014. gadam kopumā samazinājās par 13 % un pēc tam laikā no 2014. gada līdz PIP mazliet pieauga (par 4 %). Kopumā attiecīgajā periodā tā samazinājās par 9 %. Uzņēmumu slēgšanas un pārstrukturēšanas dēļ nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā bija tikai aptuveni puse no līmeņa, ko noteica iepriekšējās pārskatīšanas PIP laikā (983 personas).

                  (84)

                  Kā paskaidrots 76. apsvērumā, ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 3 %. Tādējādi ražīgums, kas izteikts kā gada produkcijas izlaide (kubikmetros) uz vienu nodarbināto, attiecīgajā periodā palielinājās par 13 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošanas apjoms nedaudz palielinājās, lai gan nodarbinātības līmenis samazinājās. Tas liecina par labāku efektivitāti un Savienības ražotāju veiktajā pārstrukturēšanā gūtajiem rezultātiem.

            4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                  (85)

                  Kā minēts 29. apsvērumā, no ĶTR PIP laikā netika veikts attiecīgā ražojuma imports. Tāpēc šajā periodā nevarēja konstatēt dempingu Savienības tirgū un nevarēja novērtēt dempinga starpības lielumu. Līdz ar to attiecīgajā periodā nebija arī tieša cenu spiediena Savienības tirgū. Pamatojoties uz to, spēkā esošie antidempinga pasākumi kopumā bija efektīvi.

            4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

      4.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

                  (86)

                  Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     8. tabula

                     Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/m3)

                              756

                              760

                              771

                              780

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 103

                              Vienības ražošanas izmaksas (EUR/3)

                              783

                              762

                              759

                              778

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 97

                                 97

                                 99

                                 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (87)

                  Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %. Tomēr šie cenu līmeņi bija zemāki, nekā attiecīgi novērots iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, kad tie bija palielinājušies no 786 EUR/m3 2006. gadā līdz 887 EUR/m3 PIP laikā, sasniedzot augstāko līmeni – 930 EUR/m3 – 2008. gadā (12).

                  (88)

                  Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas nedaudz saruka (par 1 %).

                  (89)

                  Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare ir pielāgojusies sliktākam tirgus stāvoklim, samazinot ražošanas jaudu un ražošanas izmaksas (salīdzinājumā ar iepriekšējās pārskatīšanas PIP). Kā paskaidrots 77. apsvērumā, tas bija saistīts ar lielu Savienības ražotāju ražotņu slēgšanu un ražošanas apjoma samazināšanu pirms attiecīgā perioda un ražīguma pieaugumu attiecīgajā periodā, kā aprakstīts 84. apsvērumā.

            4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                  (90)

                  Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     9. tabula

                     Darbaspēka izmaksas

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                              32 266

                              33 259

                              33 516

                              32 638

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 103

                                 104

                                 101

                                 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (91)

                  Laikā no 2012. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas par vienu izlasē iekļauto Savienības ražotāju nodarbināto bija stabilas. Tās tikai nedaudz palielinājās, proti, par 1 %.

            4.3.3.   Krājumi

                  (92)

                  Savienības ražošanas nozares krājumu apjoms attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     10. tabula

                     Krājumi

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Krājumi perioda beigās (m3)

                              10 172

                              10 780

                              12 060

                              7 661

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 106

                                 119

                                 75

                              Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma

                              9

                              9

                              10

                              7

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 106

                                 117

                                 73

                                 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (93)

                  Lielākoties, kā tas tika novērots arī sākotnējā izmeklēšanā, okoume saplāksni ražo pēc pasūtījuma, tāpēc krājumu līmenis parasti ir zems. Tomēr krājumu līmenis iepriekšējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā palielinājās, iepriekšējās PIP laikā sasniedzot 6 589 m3, jo samazinājās pārdošanas apjomi. Pašreizējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā tas joprojām saglabājās salīdzinoši augstā līmenī un samazinājās tikai pašreizējās PIP laikā. Katrā ziņā, tas joprojām bija augstāks par līmeni, ko varētu uzskatīt par tādu, kas atspoguļo to preču apjomus, kas ir pārdotas, bet vēl nav piegādātas.

                  (94)

                  Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās kopumā samazinājās par 25 %. Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās no 9 % 2012. gadā līdz 7 % PIP laikā, t. i., par 2 procentpunktiem.

            4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

         11. tabula

         Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu

                  2012

                  2013

                  2014

                  PIP

                  Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                  – 3,5

                  – 0,2

                  1,6

                  0,3

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     195

                     247

                     208

                  Naudas plūsma (EUR)

                  2 212 306

                  3 019 172

                  3 020 670

                  1 614 559

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     136

                     137

                     73

                  Ieguldījumi (EUR)

                  665 967

                  3 052 041

                  9 226 166

                  1 991 786

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     458

                     1 385

                     299

                  Ienākums no ieguldījumiem (%)

                  – 8,2

                  – 0,4

                  3,9

                  0,7

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     195

                     247

                     208

                     Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (95)

                  Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija ļoti zema. Tā bija negatīva attiecīgā perioda sākumā un mainījās, kļūstot tikai nedaudz pozitīva 2014. gadā un PIP laikā. Kopumā tā palielinājās no – 3,5 % 2012. gadā līdz 0,3 % PIP laikā. Šis līmenis ir ievērojami zemāks nekā iepriekšējā pārskatīšanā novērotais līmenis, ja toreiz tas bija robežās no 4,3 % līdz 9,8 %. Kā paskaidrots iepriekš 86. līdz 89. apsvērumā, rentabilitāte uzlabojās, jo nedaudz palielinājās pārdošanas cenas un pārdošanas apjoms, kā arī nedaudz samazinājās ražošanas izmaksas, kas daļēji notika arī tāpēc, ka uzlabojās ražīgums.

                  (96)

                  Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Naudas plūsma pieauga no 2012. līdz 2014. gadam un samazinājās PIP laikā, sarūkot līdz līmenim, kas bija zemāks par 2012. gada līmeni. Kopumā naudas plūsma absolūtos skaitļos visā attiecīgajā periodā bija zemā līmenī, un tas bija ievērojami zemāks nekā iepriekšējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā, kad tas bija robežās no EUR 10,5 miljoniem līdz EUR 15,9 miljoniem. Naudas plūsmas zemais līmenis atbilst zemajai rentabilitātei, kas tika novērota visā pašreizējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā.

                  (97)

                  Saistībā ar to, ka Savienības ražošanas nozare samazināja darbību, attiecīgā perioda sākumā (2012. gadā) ieguldījumi bija ļoti zemā līmenī un būtiski zemāki nekā iepriekšējā pārskatīšanā novērotie līmeņi, kā arī zemāki par līmeni, kas nepieciešams, lai kompensētu pamatlīdzekļu nolietojumu. Tie bija salīdzināmā līmenī ar iepriekšējo pārskatīšanu (no EUR 3,6 miljoniem līdz EUR 8,1 miljonam) 2013. un 2014. gadā, taču atkal samazinājās pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā.

                  (98)

                  Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, izteikta procentos no pamatlīdzekļu neto uzskaites vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji 2012. gadā un 2013. gadā arī ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs un nedaudz pozitīvs 2014. gadā un PIP laikā, kad tas atbilda rentabilitātes tendencei. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā palielinājās no -8,2 % līdz 0,7 %.

                  (99)

                  Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu jānorāda, ka mazā Savienības ražošanas nozares peļņa un tās vājā spēja radīt naudas plūsmu noteica to, ka iekšēji radīto līdzekļu kāpums bija ļoti mazs. Tāpēc salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskatīšanu spēja piesaistīt kapitālu ir mazinājusies. Dažos gadījumos tas ietekmēja spēju veikt ieguldījumus.

            5.   Secinājums par kaitējumu

                  (100)

                  Analīze parādīja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir nestabils. Pēc Savienības tirgus patēriņa samazināšanās pēc iepriekšējās pārskatīšanas, kā aprakstīts 62. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare bija spiesta pielāgoties sliktākiem tirgus apstākļiem, kas uzlabojās tikai PIP laikā. Savienības ražošanas nozare atbildēja, veicot pārstrukturēšanu un ievērojamu darbības samazināšanu; tā rezultātā tika slēgtas vairākas Savienības ražotāju ražotnes, būtiski saruka darbavietu skaits, kā arī ievērojami samazinājās ražošanas jauda un ražošanas apjoms salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskatīšanu. Šo centienu pozitīvā ietekme sāka izpausties pašreizējās pārskatīšanas attiecīgā perioda beigās, kad atkal pieauga Savienības ražošanas nozares ražīgums, pārdošanas apjomi, tirgus daļa un rentabilitāte. Tomēr Savienības ražošanas nozares atgūšanās process joprojām ir lēns un ļoti agrīnā tā posmā, jo tās peļņa PIP laikā bija ļoti maza salīdzinājumā ar to peļņu, kas tika gūta iepriekšējās pārskatīšanas attiecīgajā periodā.

            F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS VAI TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                  (101)

                  Iepriekšējā pārskatīšanā tika secināts, ka pēc pasākumu termiņa beigām, iespējams, ka varētu atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei, ko rada attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no Ķīnas (13).

                  (102)

                  Pēc iepriekšējās pārskatīšanās Savienības okoume saplākšņa tirgus situācija bija pasliktinājusies un samazinājās patēriņš, kā aprakstīts iepriekš 63. apsvērumā. Līdz ar to atgūšanās process, kas bija novērots iepriekšējā pārskatīšanā, pavērsās pretējā virzienā un Savienības ražošanas nozarē tika slēgta virkne ražotņu. Tikai pašreizējās pārskatīšanas attiecīgā perioda pēdējos divos gados Savienības ražošanas nozare atsāka strādāt ar peļņu, kas joprojām bija ļoti maza, un tikai nedaudz pārsniedza peļņas un zaudējumu slieksni PIP laikā.

                  (103)

                  Pašreizējā pārskatīšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir nestabilā stāvoklī. Tāpēc Savienības ražošanas nozare varētu būt īpaši neaizsargāta, ja imports par zemām dempinga cenām no Ķīnas atgrieztos Savienības tirgū. Tāpēc, ja pasākumus atceltu, ir ļoti ticams, ka būtiskais kaitējums atkārtotos. Vairāki elementi apliecina šo novērtējumu.

                  (104)

                  Pirmkārt, kā izklāstīts iepriekš 52. un 53. apsvērumā, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju ievērojamo ražošanas jaudu, ievērojamo lēsto neizmantoto jaudu Ķīnā un Savienības tirgus pievilcīgumu, ir iespējams, ka tad, ja netiks piemēroti pasākumi, ievērojama apmērā atsāksies imports no Ķīnas. Jāatgādina, ka par Ķīnas ražotāju eksportētāju potenciālu strauji palielināt savu okoume saplākšņa ražošanas un eksporta apjomu liecina tas, ka sākotnējā izmeklēšanā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem izdevās palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu no aptuveni 9 500 m3 līdz vairāk nekā 83 500 m3 mazāk nekā trijos gados (no 2001. gada līdz 2003. gada vidum).

                  (105)

                  Netika konstatēti nekādi elementi, kas varētu liecināt, ka okoume izmantošana saplākšņa ražošanā stabili ir aizstāta ar citām koku sugām. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji saplākšņa ražošanā joprojām izmanto okoume, izmantojot ievērojamo okoume saplākšņa ražošanas apjomu, kas pieejams Ķīnā, kā pierādīts iepriekš 51. apsvērumā. Ieviesto antidempinga maksājumu dēļ attiecīgajā periodā gandrīz vairs netika ievests imports no Ķīnas, tomēr, kā apstiprināts izmeklēšanā, tajā pašā periodā Savienības tirgū bija pieprasījums pēc okoume saplākšņa.

                  (106)

                  Otrkārt, tā kā PIP laikā netika ievests imports no Ķīnas, iespējamais cenu līmenis, kādā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt uz Savienības tirgu, tika noteikts, pamatojoties uz komerciālajiem piedāvājumiem uz Savienības tirgu un citām trešām valstīm, kas tika norādīti termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, kā aprakstīts 45. apsvērumā. Pamatojoties uz to, cenas varētu būt robežās no 313 EUR/m3 līdz 540 EUR/m3. Šo cenu reprezentativitāti apstiprināja cenu līmenis, kas pēc pašreizējās pārskatīšanas PIP norādīts 14. panta 6. punkta datubāzē, kā minēts 45. apsvērumā.

                  (107)

                  Pamatojoties uz to, Ķīnas importa cenas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām vidēji par vairāk nekā 100 %.

                  (108)

                  Ja īstenotos iespējamais scenārijs, kas nosaka, ka attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas atgrieztos Savienības tirgū par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un ievērojamos daudzumos, Savienības ražošanas nozare nespētu uzturēt pašreizējo cenu līmeni. Šis iespējamais cenu pazeminājums apdraudētu pašreizējo, vēl aizvien vājo, Savienības ražošanas nozares atgūšanos, un Savienības ražošanas nozare ļoti ātri varētu ciest zaudējumus.

                  (109)

                  Turklāt Savienības ražošanas nozare strauji zaudētu pārdošanas apjomus un tirgus daļu Savienības tirgū un tādējādi samazinātos ražošanas apjoms. Tā rezultātā atkal samazinātos jaudas izmantojuma līmenis, kas tikai pēc ievērojama pārstrukturēšanas procesa bija atgriezies līdz pieņemamam līmenim. Šī attīstība var izraisīt Savienības ražotāju ražotņu turpmāku slēgšanu. Faktiski, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares joprojām nestabilo stāvokli, nav izslēgts, ka būtu apdraudēta Savienības ražošanas nozares pastāvēšana.

                  (110)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, ir secināts, ka pasākumu termiņa izbeigšanās gadījumā pastāv būtiska kaitējuma straujas atkārtošanās iespējamība, ko rada Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa atsākšana par dempinga cenām.

            G.   SAVIENĪBAS INTERESES

      1.   Ievadpiezīmes

                  (111)

                  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana pret Ķīnu būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

            2.   Savienības ražošanas nozares intereses

                  (112)

                  Attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas piemērojamo antidempinga pasākumu saglabāšana dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei panākt samērīgu rentabilitātes līmeni, jo tas palīdzētu Savienības ražošanas nozarei saglabāt cenas samērīgā līmenī, kas sedz ražošanas izmaksas. Pasākumi novērstu to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu būtiski palielināt savus eksporta apjomus par zemām dempinga cenām un tādējādi izspiest Savienības ražošanas nozari no tirgus. Patiešām, pastāv nepārprotama iespējamība, ka kaitējumu nodarošs dempings atkārtosies nozīmīgā apjomā, ko Savienības ražošanas nozare nevarētu izturēt, jo īpaši ņemot vērā tās neaizsargāto stāvokli pēc tirgus situācijas pasliktināšanās. Pasākumi ļautu Savienības ražošanas nozarei nostiprināt atgūšanos un uzlabot ekonomiskos un finanšu rādītājus virzībā uz stabilu un pietiekamu rentabilitāti. No otras puses, ja pasākumus atceltu, būtu apdraudēta Savienības ražošanas nozares pastāvēšana, izraisot ražotņu slēgšanu un darbavietu zaudējumus Savienības tirgū.

                  (113)

                  Tādējādi tiek secināts, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

            3.   Importētāju intereses

                  (114)

                  Sākumposmā tika uzrunāti aptuveni 36 zināmi potenciāli importētāji/lietotāji, kuri tika aicināti sniegt skaidrojumu par savu darbību, kā arī attiecīgā gadījumā aizpildīt atlases veidlapu, kas paredzēta nesaistītiem importētājiem un kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu.

                  (115)

                  Trīspadsmit importētāji iesniedza atlases veidlapu. Visas šīs veidlapas liecināja, ka tie nebija importējuši okoume saplāksni no Ķīnas.

                  (116)

                  Tā kā nebija pierādījumu, kas apliecinātu pašreizējo spēkā esošo antidempinga pasākumu ievērojamo ietekmi uz importētājiem, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus.

                  (117)

                  Lielākā daļa lietotāju ir būvniecības nozarē, ražojums paredzēts rūpnieciskam pielietojumam, piemēram, transportam un ar jūru saistītiem galapatēriņa veidiem, kā arī cita veida noietam, piemēram, mēbelēm. Saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu šīs nozares veido aptuveni 80 % no okoume saplākšņa patēriņa. Citi galvenie lietotāji ir kustamu ražojumu, piemēram, ceļu, dzelzceļa un jūras transporta un vertikālā transporta (pacēlāju) rūpnieciskie ražotāji.

                  (118)

                  Neviens no lietotājiem, ar kuriem sazinājās sākumposmā, neizteica piezīmes. Turklāt neviens uzņēmums nepieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas.

                  (119)

                  Tā kā nav zināma neviena okoume saplākšņa lietotāju apvienība, Komisija sazinājās ar Eiropas Patērētāju organizāciju un uzaicināja to darīt zināmu savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas.

                  (120)

                  Turklāt neviens cits lietotājs vai apvienība neizteica piezīmes.

                  (121)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pasākumu saglabāšanai nebūtu ievērojamas negatīvas ietekmes uz lietotājiem Savienībā.

            4.   Secinājums par Savienības interesēm

                  (122)

                  Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai uzskatītu, ka Ķīnas izcelsmes okoume saplākšņa importam noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

            H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                  (123)

                  No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 82/2011 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes okoume saplākšņa importam.

                  (124)

                  Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, ir piemērojamas tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.

                  (125)

                  Prasība piemērot šīs atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties nosūtāma Komisijai kopā ar visu attiecīgo informāciju, it īpaši par visām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā šo regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes.

                  (126)

                  Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ietver tāda derīga rēķina uzrādīšanu dalībvalstu muitas dienestiem, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo antidempinga maksājumu.

                  (127)

                  Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu kā tādu var uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņu, ko izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.

                  (128)

                  Komiteja, kas izveidota atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktam, atzinumu nesniedza,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tāda okoume saplākšņa importam, kas definēts kā saplāksnis, kurš sastāv tikai no koksnes loksnēm (katras plāksnes biezums nav lielāks par 6 mm un vismaz viena ārējā okoume plāksne nav pārklāta ar pastāvīgu cita materiāla kārtu), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 4412 31 10 (Taric kods 4412311010) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
      2.   Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ražojumiem, kuri minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā norādītie uzņēmumi, ir šāda:

                  Uzņēmums

                  Maksājuma likme

                     Taric papildu kods

                     Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Ķīnas Tautas Republika

                  9,6 %

                  A526

                     Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Ķīnas Tautas Republika

                  23,5 %

                  A527

                     Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Ķīnas Tautas Republika

                  6,5 %

                  A528

                     Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Ķīnas Tautas Republika

                  17 %

                  A529

                  Visi pārējie uzņēmumi

                  66,7 %

                  A999

            3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais okoume saplāksnis (apjoms), uz kuru attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.
      4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
      2. pants
      Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 5. aprīlī

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

         (2)  Padomes 2004. gada 2. novembra Regula (EK) Nr. 1942/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplākšņa importu (OV L 336, 12.11.2004., 4. lpp.).

         (3)  Padomes 2011. gada 31. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 82/2011, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplākšņa importam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu (OV L 28, 2.2.2011., 1. lpp.).

         (4)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 161, 14.5.2015., 8. lpp.).

         (5)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.). Šī regula tika atcelta ar Regulu (ES) 2016/1036.

         (6)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplākšņa importam (OV C 34, 29.1.2016., 5. lpp.).

         (7)  Okoume ir tādu tropisku koku koksne, kuri aug galvenokārt Gabonā un retāk ir sastopami Ekvatoriālajā Gvinejā un Kamerūnā.

         (8)  HS kods 4412 31.

         (9)  Sk. 77. apsvērumu Komisijas 2004 gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 988/2004, ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoumes saplākšņa importam (OV L 181, 18.5.2004., 5. lpp.).

         (10)  Sk. 42. un 43. apsvērumu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 82/2011.

         (*1)  Izņemot Gabonu un Maroku.

         Avots:
         Eurostat.

         (11)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 82/2011 50. apsvērumu.

         (12)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 82/2011 53. apsvērumu.

         (13)  Sk. 64. līdz 72. apsvērumu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 82/2011.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 741/2014 ( 2014. gada 8. jūlijs ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru

text:
               9.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 200/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 741/2014
   (2014. gada 8. jūlijs),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 24. panta 4. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regula (EK) Nr. 26/2004 (2) cita starpā nosaka dalībvalstu pienākumus attiecībā uz datu nosūtīšanu par kuģu raksturīgajām pazīmēm un darbību no valsts reģistra Komisijai.

               (2)

               Lai nodrošinātu precīzu un efektīvu flotes datu nodošanu, ir lietderīgi atjaunināt Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumu attiecībā uz valstu kodiem, zvejas rīku kodiem un flotes segmentācijas kodiem, kas jāizmanto šo datu nosūtīšanā.

               (3)

               Lai atvieglotu datu nosūtīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 26/2004 6. un 8. pantu, ir jāizveido valstu kodu tabula.

               (4)

               Pēc Horvātijas pievienošanās jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikuma 3. tabula attiecībā uz zvejas rīku kodiem, iekļaujot kodu “harpūnām”, kuras Horvātijas flote izmanto kā galvenos vai papildu zvejas rīkus.

               (5)

               Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikuma 5. tabula būtu jāatjaunina, iekļaujot dažus flotes segmenta kodus attiecībā uz attālākajiem reģioniem, jo Komisijas Regula (EK) Nr. 2104/2004 (3), kas paredz šos kodus, ir zaudējusi spēku pēc Padomes Regulas (EK) Nr. 639/2004 (4) atcelšanas. Skaidrības labad ir lietderīgi arī pievienot jaunus flotes segmentācijas kodus attiecībā uz Majotu.

               (6)

               Tādēļ Regula (EK) Nr. 26/2004 būtu attiecīgi jāgroza.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā desmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 8. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

      (2)  Komisijas 2003. gada 30. decembra Regula (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru (OV L 5, 9.1.2004., 5. lpp.).

      (3)  Komisijas 2004. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 2104/2004, ar ko nosaka piemērošanas kārtību Padomes Regulai (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu pārvaldību (OV L 365, 10.12.2004., 19. lpp.).

      (4)  Padomes 2004. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu pārvaldību (OV L 102, 7.4.2004., 9. lpp.).

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumu groza šādi:

                  1)

                  pēc 1. tabulas pievieno 1.a tabulu:

                     “1.a tabula

                     Dalībvalstu valsts kods

                              Dalībvalsts

                              Valsts kods

                              Belgique/België

                              BEL

                              България

                              BGR

                              Danmark

                              DNK

                              Deutschland

                              DEU

                              Eesti

                              EST

                              Éire/Ireland

                              IRL

                              Ελλάδα

                              GRC

                              España

                              ESP

                              France

                              FRA

                              Hrvatska

                              HRV

                              Italia

                              ITA

                              Κύπρος

                              CYP

                              Latvija

                              LVA

                              Lietuva

                              LTU

                              Malta

                              MLT

                              Nederland

                              NLD

                              Polska

                              POL

                              Portugal

                              PRT

                              România

                              ROM

                              Slovenija

                              SVN

                              Suomi/Finland

                              FIN

                              Sverige

                              SWE

                              United Kingdom

                              GBR”;

                  2)

                  pielikuma 3. tabulu aizstāj ar šādu:

                     “3. tabula

                     Zvejas rīku kodi

                              Zvejas rīku kategorija

                              Zvejas rīks

                              Kods

                              Statiskais (S) vai velkamais (V), vai mobilais zvejas rīks (M)

                              Pelaģiskais (P) vai grunts (G)

                              Apņemošie vadi

                              Riņķvadi

                              PS

                              M

                              P

                              Lampara tipa vadi

                              LA

                              M

                              P

                              Zvejas vadi

                              (No krasta) velkamie vadi

                              SB

                              V

                              G/P

                              Dāņu vadi

                              SDN

                              V

                              G/P

                              Skotu vadi

                              SSC

                              V

                              G/P

                              Pāru vadi

                              SPR

                              V

                              G/P

                              Traļi

                              Rāmja traļi

                              TBB

                              V

                              G

                              Grunts traļi ar traļu durvīm

                              OTB

                              V

                              G

                              Pāru grunts traļi

                              PTB

                              V

                              G

                              Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm

                              OTM

                              V

                              G/P

                              Pāru pelaģiskie traļi

                              PTM

                              V

                              G/P

                              Dvīņu traļi ar traļu durvīm

                              OTT

                              V

                              G/P

                              Dragas

                              Kuģa dragas

                              DRB

                              V

                              G

                              Rokas dragas, ko izmanto uz kuģa

                              DRH

                              V

                              G

                              Mehanizētas dragas, tostarp mehāniskās dragas

                              HMD

                              V

                              G

                              Ceļamie tīkli

                              No kuģa ceļamie tīkli

                              LNB

                              M

                              P

                              Stacionāri no krasta ceļamie tīkli

                              LNS

                              M

                              P

                              Žaunu tīkli un iepinējtīkli

                              (Nostiprinātie) žaunu tīkli

                              GNS

                              S

                              G

                              Deifējošie tīkli

                              GND

                              S

                              G/P

                              Apņemošie žaunu tīkli

                              GNC

                              S

                              G/P

                              Vairāksienu tīkli

                              GTR

                              S

                              G/P

                              Kombinētie vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

                              GTN

                              S

                              G/P

                              Zivju krātiņveida lamatas

                              Murdi (krātiņveida lamatas)

                              FPO

                              S

                              G

                              Āķi un āķu rindas

                              Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (ar roku darbināmas)

                              LHP

                              S

                              G/P

                              Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (mehanizētas)

                              LHM

                              S

                              G/P

                              Nostiprinātas āķu jedas

                              LLS

                              S

                              G

                              Āķu jedas (dreifējošas)

                              LLD

                              S

                              P

                              Velcējamas āķu rindas

                              LTL

                              M

                              P

                              Zivju aizķeršanas un aizciršanas rīki

                              Harpūnas

                              HAR

                              M

                              P

                              Nezināmi zvejas rīki (1)

                              NK

                              Nav zvejas rīku (2)

                              NO

                  3)

                  pielikuma 5. tabulu aizstāj ar šādu:

                     “5. tabula

                     Segmentācijas kodi

                              1.   Notikuma datums pirms 2002. gada 31. decembra

                              Flote

                              Segmenta kods

                              Dalībvalstis

                                 MAGP kodi

                              2.   Notikuma datums pēc 2003. gada 1. janvāra

                              Flotes segments

                              Segmenta kods

                                 Kontinentālā

                              MFL

                                 Akvakultūra

                              AQU

                                 Spānija – attālākie reģioni:

                              Kanāriju salas. Garums < 12 m. ES ūdeņi

                              CA1

                              Kanāriju salas. Garums > 12 m. ES ūdeņi

                              CA2

                              Kanāriju salas. Garums > 12 m. Starptautiskie un trešo valstu ūdeņi

                              CA3

                                 Francija – attālākie reģioni:

                              Reinjona. Bentiskās un pelaģiskās sugas. Garums < 12 m

                              4FC

                              Reinjona. Pelaģiskās sugas. Garums > 12 m

                              4FD

                              Francijas Gviāna. Bentiskās un pelaģiskās sugas. Garums < 12 m

                              4FF

                              Francijas Gviāna. Garneļu zvejas kuģi

                              4FG

                              Francijas Gviāna. Pelaģiskās sugas. Atklātā jūrā strādājoši kuģi

                              4FH

                              Martinika. Bentiskās un pelaģiskās sugas. Garums < 12 m

                              4FJ

                              Martinika. Pelaģiskās sugas. Garums > 12 m

                              4FK

                              Gvadelupa. Bentiskās un pelaģiskās sugas. Garums < 12 m

                              4FL

                              Gvadelupa. Pelaģiskās sugas. Garums > 12 m

                              4FM

                              Majota. Seineri

                              4FN

                              Majota. Mehāniskie kuģi zvejai ar āķu jedām < 23 m

                              4FO

                              Majota. Bentiskās un pelaģiskās sugas. Kuģi < 10 m

                              4FP

                                 Portugāle – attālākie reģioni:

                              Madeira. Bentiskās sugas. Garums < 12 m

                              4K6

                              Madeira. Bentiskās un pelaģiskās sugas. Garums > 12 m

                              4K7

                              Madeira. Pelaģiskās sugas. Garums > 12 m

                              4K8

                              Azoru salas. Bentiskās sugas. Garums < 12 m

                              4K9

                              Azoru salas. Bentiskās un pelaģiskās sugas. Garums > 12 m

                              4KA”

         (1)  Neattiecas uz kuģiem flotē vai kuģiem, par kuriem ziņots kopš 2003. gada 1. janvāra.

         (2)  Attiecas tikai uz zvejas papildrīkiem.”;


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1588 (2017. gada 19. septembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 2535/2001 groza attiecībā uz atvieglojumiem Kanādas izcelsmes piena produktiem

text:
               20.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 241/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1588
   (2017. gada 19. septembris),
   ar ko Regulu (EK) Nr. 2535/2001 groza attiecībā uz atvieglojumiem Kanādas izcelsmes piena produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/38 (2) Padome atļāva Eiropas Savienības vārdā provizoriski piemērot Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”).

               (2)

               Nolīguma 2.4. pantā paredzēts samazināt vai atcelt muitas nodokļus tādu preču importam, kuru izcelsmes vieta ir Kanāda, saskaņā ar nolīguma 2.-A pielikumu. Minētā pielikuma 2. punktā noteikts, ka nolīguma pusēm jāatceļ visi muitas nodokļi attiecībā uz noteiktas izcelsmes precēm minētā nolīguma spēkā stāšanās dienā. Šis noteikums būtu jāpiemēro pienam un piena produktiem, ko importē Savienībā.

               (3)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 2535/2001 (3) paredzēti noteikumi attiecībā uz importa tarifa kvotu Nr. 09.4513 Kanādas izcelsmes Čedaras sieram. Tā kā nolīgumā paredzēts atcelt muitas nodokļus piena produktiem, minētā importa tarifa kvota būtu jāatceļ. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 2535/2001 noteikumi par minētās tarifa kvotas pārvaldību būtu jāsvītro. Turklāt ir lietderīgi atjaunināt dažus minētās regulas XI pielikuma noteikumus.

               (4)

               Tādēļ Regula (EK) Nr. 2535/2001 būtu attiecīgi jāgroza. Ierosinātie grozījumi būtu jāpiemēro no dienas, kad sākas nolīguma pagaidu piemērošana, un tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīz.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 2535/2001 groza šādi:

               a)

               regulas 29. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   IMA 1 sertifikātu 3. aili attiecībā uz pircēju un 6. aili attiecībā uz galamērķa valsti neaizpilda.”;

               b)

               regulas III pielikuma III.B daļā ierakstu, kas attiecas uz kvotas numuru 09.4513, svītro;

               c)

               regulas XI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu;

               d)

               regulas XII pielikumā ierakstu par Kanādu svītro.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2017. gada 21. septembra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 19. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Padomes 2016. gada 28. oktobra Lēmums (ES) 2017/38 par to, lai provizoriski piemērotu Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 11, 14.1.2017., 1080. lpp.).

      (3)  Komisijas 2001. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu (OV L 341, 22.12.2001., 29. lpp.).

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 2535/2001 XI pielikumu groza šādi:

                  a)

                  A daļu svītro;

                  b)

                  B, C un D daļu aizstāj ar šādu:

                  “B.

                  Attiecībā uz tādu Čedaras sieru ar KN kodu ex 0406 90 21, kurš I pielikuma K daļā minēts ar kvotas numuru 09.4514, bet III pielikuma B daļā – ar kvotas numuru 09.4521:

                              1)

                              sertifikāta 7. aile, ierakstot norādi “vesels Čedaras siers”;

                              2)

                              sertifikāta 10. aile, ierakstot norādi “vienīgi mājās ražots govs piens”;

                              3)

                              sertifikāta 11. aile, ierakstot norādi “vismaz 50 %”;

                              4)

                              sertifikāta 14. aile, ierakstot norādi “vismaz trīs mēneši”;

                              5)

                              sertifikāta 16. aile, norādot laika posmu, kādu šī kvota ir derīga.

                  C.

                  Attiecībā uz tādu Čedaras sieru ar KN kodu ex 0406 90 01, kurš paredzēts pārstrādei un kurš I pielikuma K daļā minēts ar kvotas numuru 09.4515, bet III pielikuma B daļā – ar kvotas numuru 09.4522:

                              1)

                              sertifikāta 7. aile, ierakstot norādi “vesels Čedaras siers”;

                              2)

                              sertifikāta 10. aile, ierakstot norādi “vienīgi mājās ražots govs piens”;

                              3)

                              sertifikāta 16. aile, norādot laika posmu, kādu šī kvota ir derīga.

                  D.

                  Attiecībā uz tādu sieru ar KN kodu ex 0406 90 01, kurš nav Čedaras siers, kas paredzēts pārstrādei, un kurš I pielikuma K daļā minēts ar kvotas numuru 09.4515, bet III pielikuma B daļā – ar kvotas numuru 09.4522:

                              1)

                              sertifikāta 10. aile, ierakstot norādi “vienīgi mājās ražots govs piens”;

                              2)

                              sertifikāta 16. aile, norādot laika posmu, kādu šī kvota ir derīga.”