title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 508/2013 ( 2013. gada 29. maijs ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. Punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam

text:
               4.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 150/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 508/2013
   (2013. gada 29. maijs),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. Punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa elektrodu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumus noteica kā 63,5 % procentuālo maksājumu visiem uzņēmumiem, izņemot trīs Ķīnas ražotājus eksportētājus, kuriem bija piešķirti atsevišķie maksājumi.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (2)

               Komisija 2012. gada 9. martā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3), paziņoja par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kas piemērojami konkrētu ĶTR izcelsmes volframa elektrodu importam.

               (3)

               Pārskatīšana tika sākta pēc tam, kad Eurométaux (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza pamatotu pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kas ražo vairāk nekā 50 % no kopējās konkrētu volframa elektrodu produkcijas Savienībā.

               (4)

               Pieprasījums ir pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt to, ka turpinās dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

         3.   Izmeklēšana

   3.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (5)

               Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         3.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (6)

               Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, otru zināmo Savienības ražotāju, ĶTR ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ražotājus iespējamajās analogajās valstīs un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (7)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (8)

               Ņemot vērā to ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (9)

               Pieteicās trīs importētāji. Tomēr PIP laikā neviens no tiem neimportēja konkrētos ĶTR izcelsmes volframa elektrodus.

               (10)

               Prasīto informāciju iesniedza tikai divi ĶTR ražotāji eksportētāji, tāpēc nebija vajadzības veidot ražotāju eksportētāju izlasi.

               (11)

               Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un viena ASV ražotāja.

               (12)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                           a)

                              ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Plansee SE, Austrija,

                                       —

                                          Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Vācija;

                           b)

                              ražotāji eksportētāji ĶTR:

                                       —

                                          Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Dzibo,

                                       —

                                          Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baodzi;

                           c)

                              uzņēmums, kas saistīts ar vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās:

                                       —

                                          Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Šanhaja;

                           d)

                              uzņēmumi, kas saistīti ar vienu ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, Eiropas Savienībā:

                                       —

                                          Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Vācija,

                                       —

                                          Binzel Benelux bvba, Eke – Nazareth, Beļģija;

                           e)

                              analogā valsts:

                                       —

                                          Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, ASV.

         B.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (13)

               Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 260/2007, proti, ĶTR izcelsmes volframa metināšanas elektrodi (ieskaitot volframa metināšanas stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā (“VE” jeb “pārskatāmais ražojums”), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00.

               (14)

               Pārskatāmo ražojumu izmanto metināšanā un tamlīdzīgos procesos. VE izmanto ļoti dažādās rūpniecības nozarēs, piemēram, celtniecībā, kuģu būvē, automašīnu ražošanā, jūras, ķīmijas rūpniecībā un kodolenerģētikā, kosmiskajā aviācijā, kā arī naftas un gāzes vados. Pamatojoties uz fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un dažādo ražojuma veidu savstarpējo aizvietojamību no lietotāja viedokļa, šajā procedūrā visus VE uzskata par vienu ražojumu.

               (15)

               Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, pārskatāmajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, un ražojumam, kurš tiek ražots un pārdots analogās valsts tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie lietojumi, tādēļ šie ražojumi tiek uzskatīti par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (16)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik nenotiek dempings un vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

               (17)

               Kā paskaidrots iepriekš, nebija vajadzības veidot ĶTR ražotāju eksportētāju izlasi. Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, PIP laikā veica 80–85 % attiecīgā ražojuma importa no ĶTR uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka sadarbības līmenis bijis augsts.

               (18)

               Vienam no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, savukārt otram – atsevišķs režīms (“AR”) saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Tiek atgādināts, ka saistībā ar izmeklēšanām, kas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, TER un AR netiek izvērtēts atkārtoti. Trešajam uzņēmumam, kas šajā termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR.

         2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

   2.1.   Analogā valsts

               (19)

               ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogajā valstī”).

               (20)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī paziņojumā par procedūras sākšanu par piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai tika ierosināts izmantot ASV. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas.

               (21)

               Komisija arī pārbaudīja, vai nebūtu pamatoti izvēlēties citu analogo valsti, un apzināja citas trešās valstis, no kurām, kā liecina Eurostat dati, importēti volframa elektrodi. Notika saziņa ar potenciāliem zināmiem ražotājiem šajās valstīs, un tie tika uzaicināti sadarboties izmeklēšanā. Taču sadarbība nenotika.

               (22)

               ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši ņemot vērā to iekšzemes tirgus atvērtību un konkurētspēju. Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV. Netika konstatēti un Komisijai netika paziņoti jauni apstākļi, kas pamatotu valsts maiņu.

               (23)

               Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, par analogo tirgus ekonomikas valsti tika izmantotas ASV. Notika saziņa ar vienīgo zināmo ASV ražotāju, un tas piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un piekrist pārbaudes apmeklējumam. Lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, tika izmantoti pārbaudīti šā uzņēmuma pārdošanas un ražošanas skaitliskie rādītāji.

         2.2.   Normālā vērtība

               (24)

               Uzņēmumam, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz tā datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai VE iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP laikā bijuši reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību.

               (25)

               Pēc tam, nosakot rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu var uzskatīt par parastām tirdzniecības operācijām.

               (26)

               Tiem attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdošanas darījumi bija parastas tirdzniecības operācijas, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī. Pārējiem pārskatāmā ražojuma veidiem normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tādēļ normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un pārdošanā parastās tirdzniecības operācijās iekšzemes tirgū gūto peļņu.

               (27)

               Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka PVA izmaksu noteikšanai izmantotā metodika atšķīrusies no sākotnējā izmeklēšanā izmantotās un, iespējams, tas ietekmējis to, kā noteikta peļņas norma, kura izmantota saliktās normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu. Papildus informācijai, kas izmeklēšanā iesniegta jau iepriekš, minētā persona nepamatoja savu apgalvojumu ar pierādījumiem. Tiek norādīts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu PVA izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, un ka šāda metodika izmantota arī sākotnējā izmeklēšanā.

               (28)

               Peļņa, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, netika noteikta parastu tirdzniecības operāciju testā, jo neviens no attiecīga ražojuma veidiem, kas tika eksportēti, iekšzemes tirgū netika pārdots parastās tirdzniecības operācijās. Pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā tika konstatēts, ka daži attiecīgā ražojuma veidi bijuši rentabli, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu normālās vērtības aprēķināšanai tika izmantota peļņa, kas gūta šajos rentablajos darījumos.

               (29)

               Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. Tika konstatēts, ka ražotājs analogās valsts iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās pārdeva pietiekamus daudzumus un tādējādi tos var izmantot par pamatu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz uzņēmumu, kam nav piešķirts TER.

         2.3.   Eksporta cena

               (30)

               Uzņēmums, kam tika piešķirts TER, visus eksporta pārdevumus uz Savienību veica ar saistītu importētāju starpniecību, tie tika pārdoti tālāk saistītiem un nesaistītiem uzņēmumiem Savienībā. Eksporta cena tāpēc tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kuru importētie ražojumi tika pirmo reizi pārdoti tālāk neatkarīgam pircējam un kura attiecīgi koriģēta attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī samērīgām PVA izmaksām un peļņu. Šajā sakarā tika izmantotas saistīto uzņēmumu pašu PVA izmaksas.

               (31)

               Pēc informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka, nosakot saistīto importētāju PVA izmaksas, ņemtas vērā dažas tādas izmaksas, kuras attiekušās uz citu ražojumu, nevis attiecīgā ražojuma pārdošanu, un tāpēc šīs izmaksas būtu jāizslēdz. Tiek norādīts, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika ņemtas vērā pārbaudītās PVA izmaksas, kuras norādījuši attiecīgie uzņēmumi. Apgalvojums, ka paziņotās PVA izmaksas ietvērušas citu ražojumu PVA izmaksas, netika pamatots ar pierādījumiem, tāpēc tas bija jānoraida.

               (32)

               Turklāt piezīmes, ko viena ieinteresētā persona iesniedza par eksporta cenām, bija balstītas uz kļūdaini norādītu valūtu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (33)

               Attiecībā uz peļņas normu neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā nesadarbojās. Sākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz to, ka nesaistīto importētāju darbība nav pietiekami salīdzināma ar attiecīgā saistītā importētāja darbību, tika izmantots saistīto importētāju peļņas rādītājs. Izmeklēšanā tika parādīts, ka saistītā importētāja darbība PIP laikā un sākotnējā izmeklēšanas periodā bijusi tāda pati, proti, lielākā daļa importēto VE tika pēc tam integrēta galvenajā grupas ražotajā ražojumā, proti, metināšanas degļos. Būtu jānorāda arī tas, ka VE vērtība salīdzinājumā ar galaproduktu ir niecīga. Pamatojoties uz iepriekšminēto un tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika secināts, ka saistītā importētāja paša peļņas norma būtu precīza peļņas normas bāze eksporta cenas aprēķināšanai.

               (34)

               Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā piešķirts AR, visa pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.

               (35)

               Eksporta cenu visiem pārējiem ražotājiem, kas veic uzņēmējdarbību ĶTR, noteica, pamatojoties uz importa statistiku, kas bija pieejama 14. panta 6. punkta datubāzē.

               (36)

               Saskaņā ar 11. panta 10. punktu eksporta cenas tika noteiktas, atņemot samaksātos antidempinga maksājumus, jo neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās un turpmākajās Savienības tirgū veiktās pārdošanas cenās.

         2.4.   Salīdzinājums

               (37)

               Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.

               (38)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

         2.5.   Dempinga starpība

               (39)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

               (40)

               Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER, salīdzinājums liecināja, ka šis uzņēmums turpina dempingu ievērojamā apmērā.

               (41)

               Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts AR, kā arī valsts mēroga dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, tika konstatēts ievērojams dempinga līmenis, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais.

         3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

   3.1.   Ievadpiezīme

               (42)

               Papildus dempinga fakta analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika izmeklēta arī dempinga turpināšanās iespējamība gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.

               (43)

               Šajā ziņā būtu jānorāda, ka sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju ražošanas jauda bija tikai apmēram 10 % no kopējās ražošanas jaudas ĶTR. Tāpēc konstatējumi lielākoties bija jāizdara, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī publiski pieejamo informāciju. Konkrēti, tika izvērtēta Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos, Ķīnas ražošanas jauda, kā arī pieejamā neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcīgums Ķīnas eksportētājiem.

         3.2.   Ķīnas ražotāju eksporta cenu politika citos trešo valstu tirgos

               (44)

               Attiecībā uz eksportu uz citiem trešo valstu tirgiem būtu jānorāda, ka statistiskā informācija, kas pieejama Ķīnas publiskajās datubāzēs, aptver plašāku ražojumu klāstu nekā tikai ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, tādēļ nav iespējams jēgpilni analizēt daudzumus, kas eksportēti uz citiem tirgiem, vai cenas šajos tirgos. Abi ĶTR ražotāji, kas sadarbojās, neeksportēja nesaistītiem pircējiem citos trešo valstu tirgos. Pamatojoties uz šo, eksporta cenas citos trešo valstu tirgos PIP laikā nevarēja ticami noteikt, un, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pamatotus secinājumus izdarīt nevarēja.

         3.3.   Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda

               (45)

               Datus, uz kuru pamata tika veikta turpmāk aprakstītā analīze, pārskatīšanas pieprasījumā sniedzis pieteikuma iesniedzējs, un tie salīdzināti ar publiski pieejamu informāciju.

               (46)

               Tādējādi tiek lēsts, ka ĶTR ražotāju jauda ir 1 600 000 kg. Pieprasījuma iesniedzējs ir aprēķinājis, ka Ķīnas ražotāji izmanto aptuveni 63 % jaudas, tādējādi neizmantotā jauda ir aptuveni 600 000 kg, kas gandrīz piecas reizes pārsniedz kopējo Savienības patēriņu PIP laikā. Tādējādi eksportam no ĶTR ir pieejami lieli daudzumi, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt šo ievērojamo neizmantoto jaudu.

         3.4.   Importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas

               (47)

               Imports no ĶTR uz Savienību attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kilogramu, tādējādi PIP laikā tas bija aptuveni puse no Savienības kopējā patēriņa.

               (48)

               Visā attiecīgajā periodā importa cenas svārstījās un atbilda tendencēm, kas bija raksturīgas Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū. Kopumā importa cenas no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 42 % un imports joprojām bija par dempinga cenām. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.

         3.5.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (49)

               Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un sasniedz apmēram 20 % no VE pasaules patēriņa. Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši nopietnu interesi par iespēju palielināt klātbūtni Savienības tirgū, – to pamato fakts, ka PIP laikā tie saglabājuši un pat palielinājuši savu nozīmīgo tirgus daļu (45 %).

         3.6.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (50)

               Iepriekš aprakstītā analīze parāda, ka Ķīnas imports par dempinga cenām Savienības tirgū turpinājās ar ļoti augstām dempinga starpībām. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni Savienības tirgū un interesi, ko izrādījuši Ķīnas eksportētāji par Savienības tirgu, kā arī ievērojamo ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu, kas ievērojami pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos.

         D.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Savienības ražošanas nozares definīcija

               (51)

               Pašreizējā izmeklēšanā apstiprina, ka Savienībā volframa elektrodus ražo divi ražotāji. Abi ražotāji izmeklēšanā pilnībā sadarbojās.

               (52)

               Šie uzņēmumi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

         2.   Ievadpiezīme

               (53)

               Ņemot vērā, ka ir tikai divi uzņēmumi, kuri veido Savienības ražošanas nozari, lai aizsargātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu, dati, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, tiks sniegti indeksētā veidā vai diapazonos.

               (54)

                  Eurostat dati par importu KN koda līmenī ietver ne vien volframa elektrodus, bet arī citus ražojumus, tāpēc imports analizēts Taric koda līmenī, izmantojot arī datus, kas savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie ir tik detalizēti, ka pēc tiem var identificēt attiecīgās personas. Tādēļ daļa informācijas dažreiz norādīta diapazonos.

         3.   Patēriņš Savienībā

               (55)

               Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu Taric koda līmenī, kā arī informāciju no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.

               (56)

               No 2008. gada līdz PIP (“attiecīgais periods”) Savienības patēriņš samazinājās par 16 %. Patēriņš Savienībā 2008. un 2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. No minimuma 2009. gadā līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās gandrīz par 40 %.

                  1.   tabula

                  Patēriņš

                           Apjoms
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Patēriņš

                           140 000–150 000

                           90 000–100 000

                           110 000–120 000

                           120 000–130 000

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           61

                           75

                           84

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

         4.   ĶTR importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa

               (57)

               ĶTR importa par dempinga cenām apjomi un tirgus daļa tika noteikti, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.

               (58)

               Neatkarīgi no Savienības patēriņa absolūtā samazinājuma ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %, PIP laikā joprojām ievērojami pārsniedzot 50 000 kg (sk. 2. tabulu). Šis palielinājums, kā arī vispārējais Savienības patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja Ķīnas eksportētāju tirgus daļas palielinājumu aptuveni līdz pusei no kopējā Savienības tirgus.

                  2.   tabula

                  Imports no ĶTR

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Apjoms

                           51 771

                           36 188

                           39 953

                           56 289

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           70

                           77

                           109

                           Tirgus daļa (%)

                           35–40

                           35–40

                           35–40

                           45–50

                                          Avots:

                                          Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

         5.   ĶTR importa cenas

   5.1.   Cenu pārmaiņas

               (59)

               No 2008. gada līdz PIP ĶTR importa cenas reģionā palielinājušās aptuveni par 40 %, PIP laikā tās palielinājās krasi. Cenu pieaugums galvenokārt skaidrojams ar to, ka PIP laikā galvenajai izejvielai (volframa pulverim) bija augstākas izmaksas.

                  3.   tabula

                  ĶTR importa cenas

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Cenas
                           EUR/kg

                           36,59

                           33,83

                           41,56

                           51,83

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           92

                           114

                           142

                                          Avots:

                                          Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

         5.2.   Cenu samazinājums

               (60)

               Izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa cenas bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām. Tika konstatēts, ka PIP laikā cenu samazinājuma starpība bijusi 37 %, un, ja aprēķinā ietver antidempinga maksājumu, cenu samazinājuma starpība joprojām bija ievērojama, proti, 24 %. Lai veiktu aprēķinu, to ražotāju eksportētāju CIF eksporta cenas, kuri sadarbojās, tika salīdzinātas ar vidējo Savienības ražošanas nozares cenu EXW līmenī. Cenas tika uzskatītas par reprezentatīvām attiecībā uz ĶTR, jo abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aptvēra aptuveni 80 % VE importa no ĶTR.

               (61)

               Pēc informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka cenas nav salīdzinātas pēc ražojuma veidiem un dažādo ražojuma veidu ievērojamo cenu atšķirību dēļ aprēķinātais cenu samazinājuma līmenis nav bijis pārliecinošs. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, cenu salīdzinājums pēc ražojuma veidiem bija iespējams vienīgi attiecībā uz daļu no Savienības ražošanas nozares pārdevumiem Savienības tirgū un tikai daļu no eksporta pārdevumiem uz Savienību. Taču šī persona nesniedza pierādījumus, kas varētu likt apšaubīt izmantotās metodikas pamatotību. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

               (62)

               Pēc informācijas izpaušanas tika arī apgalvots, ka Ķīnas importa cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū nav salīdzinātas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šī prasība nebija pamatota, jo attiecīgā persona nesniedza informāciju vai pierādījumus, kas parādītu pastāvīgas un skaidras atšķirības pārdevēja darbībā un cenās minētajos atšķirīgajos tirdzniecības līmeņos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

         6.   Imports no citām trešām valstīm

               (63)

               Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā cenas attiecīgajā periodā ir parādītas nākamajā tabulā. Citu trešo valstu importa apjomi un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Taric līmenī sniegto statistikas informāciju, ko papildināja informācija no datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta noteikumiem.

                  4.   tabula

                  Imports no citām trešām valstīm

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Vjetnama

                           Importa apjoms (kg)

                           27 878

                           14 184

                           13 776

                           25 833

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           51

                           49

                           93

                           Cena
                           EUR/kg

                           44,36

                           45,34

                           46,02

                           56,01

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           102

                           104

                           126

                           Dienvidkoreja

                           Importa apjoms (kg)

                           21 299

                           8 174

                           11 051

                           3 319

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           38

                           52

                           16

                           Cena
                           EUR/kg

                           50,99

                           44,16

                           44,16

                           59,31

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           87

                           87

                           116

                           Citas trešās valstis

                           Importa apjoms (kg)

                           7 641

                           6 247

                           10 942

                           9 186

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           82

                           143

                           120

                           Cena
                           EUR/kg

                           43,24

                           59,82

                           64,98

                           57,75

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           138

                           150

                           134

                           Kopā

                           Importa apjoms (kg)

                           56 818

                           28 605

                           35 779

                           38 338

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           50

                           63

                           67

                           Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (%)

                           35–40

                           30–35

                           30–35

                           30–35

                           Cena
                           EUR/kg

                           46,70

                           48,17

                           51,25

                           56,71

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           103

                           110

                           121

                                          Avots:

                                          Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

               (64)

               Importa apjoms no pārējām trešām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās aptuveni par 33 %. Tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās un PIP laikā bija no 30 % līdz 35 %. Cenas no citām trešām valstīm šajā pašā periodā palielinājās par 21 %.

               (65)

               Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā līdzīgais ražojums Savienības tirgū ievērojamos apjomos netika importēts no citām valstīm, bet tikai no ĶTR. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārējiem, proti, ASV un Japānas, ražotājiem galvenais tirgus ir viņu pašu iekšzemes tirgus. Tādēļ tika secināts, ka imports no valstīm, kas nav ĶTR, bijis ļoti mazs.

               (66)

               Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka Vjetnamā un Dienvidkorejā VE netiek ražoti un ka importam no šīm valstīm faktiskā izcelsme ir ĶTR. Tomēr pašreizējā izmeklēšanā netika gūta informācija, kas apstiprinātu šo apgalvojumu.

         7.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   7.1.   Ievadpiezīmes

               (67)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

               (68)

               Savienības ražošanas nozarē ietilpst tikai divi ražotāji, tāpēc konfidencialitātes dēļ dati norādīti diapazonos.

         7.2.   Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (69)

               Attiecīgajā periodā ik gadu Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija samazinājās. PIP beigās salīdzinājumā ar 2008. gadu tika ražots par 29 % mazāk produkcijas. Tendence īpaši negatīva bija 2009. gadā, kad samazinājums pārsniedza 40 %.

                  5.   tabula

                  Kopējā Savienības produkcija

                           Apjoms
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Produkcija

                           60 000–70 000

                           35 000–40 000

                           50 000–60 000

                           40 000–50 000

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           60

                           82

                           71

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

               (70)

               Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palika stabila. Tika saražots mazāk produkcijas, tāpēc arī jaudas izmantojums no 2008. gada līdz PIP kopumā samazinājās par 27 %, un PIP laikā tika izmantots 41 % jaudas. Sīkāki dati sniegti tabulā.

                  6.   tabula

                  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           Apjoms
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Ražošanas jauda

                           95 000–110 000

                           95 000–110 000

                           95 000–110 000

                           95 000–110 000

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Jaudas izmantojums (%)

                           57

                           35

                           47

                           41

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           60

                           82

                           73

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.3.   Krājumi

               (71)

               Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu apjoms no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 20 %. Šī tendence atbilst patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū tajā pašā periodā.

                  7.   tabula

                  Krājumi perioda beigās

                           Apjoms
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās

                           5 000–15 000

                           5 000–15 000

                           5 000–15 000

                           5 000–15 000

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           70

                           85

                           80

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.4.   Pārdošanas apjoms

               (72)

               No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās par 23 %, 2008. un 2009. gadā tas samazinājās krasi. Izņemot 2010. gadu, šī negatīvā tendence bija krasāka nekā kopējā patēriņa samazinājums.

                  8.   tabula

                  Pārdevumi nesaistītiem pircējiem

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Apjoms (kg)

                           40 000–50 000

                           25 000–30 000

                           35 000–40 000

                           30 000–35 000

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           65

                           87

                           77

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.5.   Tirgus daļa

               (73)

               Ņemot vērā iepriekšējā apsvēruma konstatējumus par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, attiecīgajā periodā vērojams Savienības ražošanas nozares tirgus daļas kritums. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās. Rezultātā tirgus daļa bija 20–25 %, proti, nedaudz mazāk par attiecīgā perioda sākumā konstatēto.

                  9.   tabula

                  Savienības tirgus daļa

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Savienības tirgus daļa

                           25–30 %

                           25–30 %

                           30–35 %

                           20–25 %

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           107

                           117

                           91

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze.

         7.6.   Izaugsme

               (74)

               Kā paskaidrots iepriekš, patēriņš Savienībā ekonomikas lejupslīdes dēļ 2008.–2009. gadā ievērojami samazinājās, kopš tā laika tas ir palielinājies, bet PIP laikā nebija sasniedzis pirmskrīzes līmeni. 2009. un 2010. gadā Savienības ražošanas nozare pārdeva mazākus apjomus, tomēr spēja saglabāt savu tirgus daļu, savukārt PIP laikā tā cieta neveiksmi, jo, kaut arī tirgus palielinājās, tās pārdošanas apjomi samazinājās.

         7.7.   Nodarbinātība un ražīgums

               (75)

               No 2008. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 13 %.

               (76)

               Pēc ražošanas samazināšanās attiecīgajā periodā samazinājās arī viena darbinieka vidējais ražīgums, ko mērī kā darbinieka vidējo izlaidi kilogramos. Sīkāki dati sniegti tabulā.

                  10.   tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Darbinieki (indekss)

                           100

                           65

                           84

                           87

                           Ražīgums (indekss)

                           100

                           92

                           106

                           83

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.8.   Vienības pārdošanas cenas

               (77)

               Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā 2008.–2010. gadā nedaudz samazinājās, daļēji tas atspoguļo ekonomiskās krīzes ietekmi. No 2010. gada līdz PIP vienības pārdošanas cenas ievērojami palielinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 35 %. Šādu cenu dinamiku, jo īpaši no 2010. gada līdz PIP, izraisīja VE izgatavošanai nepieciešamo sastāvdaļu cenu pieaugums.

                  11.   tabula

                  Savienības pārdevumu vienības cena

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Savienības pārdevumu vienības cena (EUR par vienību)

                           80–120

                           80–120

                           80–120

                           100–140

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           94

                           96

                           135

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.9.   Rentabilitāte

               (78)

               Rentabilitātes zemākais rādītājs bija 2009. un 2010. gadā, bet laikā no 2008. gada līdz PIP tā uzlabojās. Tomēr rentabilitāte visā attiecīgajā periodā joprojām bija negatīva.

                  12.   tabula

                  Rentabilitāte

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Savienības pārdevumu rentabilitāte
                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           95

                           95

                           104

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.10.   Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

               (79)

               Ieguldījumi ar attiecīgo ražojumu saistītajā darījumu jomā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.

               (80)

               Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz rentabilitāti. Savienības ražošanas nozarei 2008. gadā fiksēts negatīvs ienākums no ieguldījumiem, PIP laikā tas nedaudz uzlabojās, tomēr palika negatīvs.

                  13.   tabula

                  Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           Indekss (2008. g. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Ieguldījumi

                           100

                           2

                           23

                           18

                           Ienākums no ieguldījumiem

                           100

                           100

                           96

                           103

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.11.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (81)

               Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašai finansēt savu darbību, izteikta procentos no attiecīgā ražojuma apgrozījuma, attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās, tomēr palika negatīva.

                  14.   tabula

                  Naudas plūsma

                           2008

                           2009

                           2010

                           PIP

                           Naudas plūsma
                           Indekss (2008. g. = 100)

                           100

                           99

                           96

                           106

                                          Avots:

                                       atbildes uz anketas jautājumiem.

         7.12.   Algas

               (82)

               No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozarē algas samazinājās par 16 % – tas atbilst darbinieku skaita samazinājumam.

         7.13.   Dempinga starpības apjoms

               (83)

               Lai gan spēkā bija pasākumi, ievērojama apjoma dempings PIP laikā turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Ņemot vērā lielo rezerves jaudu, faktiskais importa apjoms no ĶTR un cenas, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

         7.14.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (84)

               Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no iepriekšējā dempinga. Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet rezultātā cieta zaudējumus.

         8.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (85)

               Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien bija raksturīga ekonomiska nestabilitāte, un tai vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Attiecīgajā periodā pasliktinājās gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu. Tāpēc nevarēja secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils.

               (86)

               Reaģējot uz Ķīnas importa cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu tirgus daļu, bet pārdošana lielā mērā notika par cenām, kas bija zem peļņas un zaudējumu sliekšņa. Faktiski Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugums no 2010. gada līdz PIP ir saistīts ar izejvielu cenu pieaugumu, un tas nenosedza Savienības ražošanas nozares kopējās izmaksas.

               (87)

               Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares grūtības var skaidri saistīt ar to, ka, lai gan spēkā ir pasākumi, Savienības tirgū tomēr ir milzīgs daudzums no Ķīnas importētā pārskatāmā ražojuma par izteiktām dempinga cenām. Šie faktori nebija pietiekami, lai noteiktu situāciju, kurā Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt samērīgu tirgus daļu, cieš zaudējumus. Turklāt visā attiecīgajā periodā šīs grūtības vēl vairāk padziļinājuši divi faktori: tirgus lejupslīde 2008.–2009. gada ekonomikas krīzes laikā un mazākā mērā – pēkšņais izejvielu izmaksu pieaugums PIP laikā. Tas izraisījis situāciju, kad zaudējumi sasnieguši ievērojamus apmērus.

               (88)

               Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares rādītāju negatīvo dinamiku, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā joprojām nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         E.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (89)

               Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils, vēl aizvien pakļauts ĶTR dempinga importa kaitīgajai ietekmei.

               (90)

               Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika vērtēts imports no attiecīgās valsts.

         2.   Ķīnas importa apjoms

               (91)

               Tiek atgādināts, ka patēriņš Savienības tirgū kopš sākotnējās izmeklēšanas galvenokārt ekonomikas lejupslīdes dēļ ievērojami samazinājies. Šādos apstākļos Ķīnas importa apjoms palielinājies līdz līmenim, kas PIP laikā ievērojami pārsniedza 50 000 kg. Importa apjoms palielinājies par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājusies.

         3.   Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR

               (92)

               Kā aprakstīts 46. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda. Var gaidīt, ka lielu daļu no šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot, lai tad, ja nebūtu antidempinga pasākumu, palielinātu importu Savienības tirgū. Tas skaidrojams ar to, ka nekas neliecina par trešo valstu tirgu vai Ķīnas iekšzemes tirgus spēju absorbēt ievērojamo Ķīnas neizmantoto jaudu. Tādēļ ir iespējams ievērojami palielināt importu Savienībā. Tiek lēsts, ka neizmantotā jauda varētu piecas reizes pārsniegt Savienības patēriņu PIP laikā.

               (93)

               Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija liecina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai izmantotās izejvielas (amonija paravolframāta jeb APV) tirgū ir ievērojami izkropļojumi. Uz šo izejvielu attiecas eksporta kvotas, ko noteikušas Ķīnas iestādes, kā arī eksporta nodokļi. Tas ierobežo APV eksportu un mākslīgi paaugstina APV cenu pasaulē. Šos izkropļojumus var radīt papildu stimuli Ķīnas ražošanas nozarei ražot un eksportēt par zemām cenām, savukārt Savienības ražošanas nozare ražo līdzīgo ražojumu, izmantojot izejvielu par mākslīgi augstām cenām.

         4.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (94)

               Ir redzams, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pastāvīga interese par Savienības tirgu un tie ir spējuši palielināt importa apjomus uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu rēķina. PIP laikā tie ir pat palielinājuši savu jau tā ievērojamo tirgus daļu.

         5.   Secinājums

               (95)

               Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.

               (96)

               Tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, ļoti iespējams, palielinātos imports par dempinga cenām, un tas varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares pastāvēšanu. Faktiski ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda, kas tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, lielā mērā varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu par dempinga cenām, kas būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū.

               (97)

               Ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto par dempinga turpināšanos, ĶTR neizmantoto jaudu, izkropļojumiem izejvielu tirgū, ĶTR ražotāju eksportētāju potenciālu novirzīt eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas eksportētāju cenu politiku, proti, cenas ir izteikti zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un Savienības tirgus pievilcīgumu, pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos.

         F.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (98)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               (99)

               Būtu jāatgādina – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi pārmērīgi nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

               (100)

               Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv pamatoti iemesli secināt, ka šajā konkrētajā lietā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (101)

               Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares stāvokli un analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir skaidrs, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis varētu nopietni pasliktināties. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja ražošanas un pārdošanas apjomu, bet, lai gan bija spēkā pasākumi, imports no attiecīgās valsts palielinājās. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares finanšu situācija pasliktinājās, jo tā cieta smagus zaudējumus. Tāpēc Savienības tirgū jāpanāk reālas konkurences apstākļi.

               (102)

               Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, jo tādā gadījumā tā spētu palielināt pārdošanas apjomus un uzlabot finansiālo situāciju. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu nopietni apdraudēt Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju.

         3.   Lietotāju intereses

               (103)

               Neviens no 15 lietotājiem, ar kuriem notika saziņa, nesadarbojās. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem no ieinteresētajiem lietotājiem. Sākotnējā izmeklēšanā nesadarbošanās tika skaidrota ar VE mazo ietekmi uz ražošanas izmaksām, jo pircējiem svarīgākais kritērijs acīmredzot ir kvalitāte un uzticamība. Ņemot vērā to, ka pārskatāmā ražojuma ietekme uz pakārtoto ražojumu izmaksām ir niecīga, tika secināts, ka pasākumi lietotāju ražošanas nozari nelabvēlīgi neietekmētu.

         4.   Importētāju intereses

               (104)

               Izmeklēšanas sākumā ar Komisiju sazinājās trīs importētāji, bet tie netika uzskatīti par ieinteresētajām personām, jo PIP laikā tie nav importējuši attiecīgo ražojumu no ĶTR. Ņemot vērā to, ka VE importētāji izmeklēšanas laikā neizrādīja interesi, tika secināts, ka saglabāt pasākumus nebūtu nepārprotami pretrunā ES interesēm.

         5.   Secinājums

               (105)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nepastāv pamatoti iemesli, kādēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

         G.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (106)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus saglabāt. Pēc informācijas izpaušanas tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

               (107)

               No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes volframa elektrodiem.

               (108)

               Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta atsevišķā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   To Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa metināšanas elektrodu importam (ieskaitot volframa stieņus un stiegras metināšanas elektrodiem), kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 svara % (izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus), neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 (Taric kodi 8101991010 un 8515900010), ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu.
   2.   Maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto izstrādājumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājums

                  Taric papildu kods

                  Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

               17,0 %

               A754

                  Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

               41,0 %

               A755

                  Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

               38,8 %

               A756

               Visi pārējie uzņēmumi

               63,5 %

               A999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
   4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 29. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. BRUTON

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 72, 13.3.2007., 1. lpp.

      (3)  OV C 71, 9.3.2012., 23. lpp.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt uzņēmuma atbildīgā darbinieka parakstītam paziņojumam šādā formā:

                  1)

                  rēķina izrakstītāja uzņēmuma atbildīgā darbinieka vārds, uzvārds un ieņemamais amats;

                  2)

                  šāda deklarācija: “Es, zemāk parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie volframa elektrodi (apjoms), (Taric papildu kods), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese), (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/434 ( 2015. gada 16. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               17.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 72/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/434
   (2015. gada 16. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 16. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  65,8

                  MA

                  84,9

                  TR

                  86,4

                  ZZ

                  79,0

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  MA

                  183,9

                  TR

                  185,1

                  ZZ

                  199,6

                  0709 93 10

                  MA

                  119,5

                  TR

                  192,4

                  ZZ

                  156,0

                  0805 10 20

                  EG

                  45,8

                  IL

                  72,7

                  MA

                  56,7

                  TN

                  57,3

                  TR

                  63,6

                  ZZ

                  59,2

                  0805 50 10

                  TR

                  61,4

                  ZZ

                  61,4

                  0808 10 80

                  BR

                  70,9

                  CA

                  81,0

                  CL

                  100,9

                  CN

                  91,1

                  MK

                  25,2

                  US

                  166,1

                  ZZ

                  89,2

                  0808 30 90

                  AR

                  112,0

                  CL

                  133,2

                  US

                  124,8

                  ZA

                  103,5

                  ZZ

                  118,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 203/2012 ( 2012. gada 8. marts ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par bioloģisko vīnu

text:
               9.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 71/42

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 203/2012
   (2012. gada 8. marts),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par bioloģisko vīnu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 19. panta 3. punkta otro daļu, 21. panta 2. punktu, 22. panta 1. punktu, 38. panta a) apakšpunktu un 40. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 834/2007 un jo īpaši tās III sadaļas 4. nodaļā noteiktas pamatprasības attiecībā uz pārstrādātas pārtikas bioloģisko ražošanu. Sīki izstrādāti noteikumi šo pamatprasību īstenošanai ir paredzēti Komisijas 2008. gada 5. septembra Regulā (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (2).

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 889/2008 būtu jāparedz īpaši noteikumi par bioloģiskā vīna ražošanu. Minētie noteikumi jāpiemēro vīna nozares produktiem saskaņā ar Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (3).

               (3)

               Bioloģiskā vīna ražošanā jāizmanto daži produkti un vielas kā piedevas vai pārstrādes palīgvielas saskaņā ar skaidri definētiem nosacījumiem. Šim nolūkam un pamatojoties uz ieteikumiem Savienības mēroga pētījumā “Bioloģiskā vīnkopība un vīna ražošana: videi un patērētājiem draudzīgu ražošanas tehnoloģiju izstrāde bioloģiskā vīna kvalitātes uzlabošanai un zinātniski pamatots tiesiskais regulējums” (pazīstams arī kā “ORWINE”) (4), šo produktu un vielu izmantošana ir jāatļauj saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 21. pantu.

               (4)

               Konkrēti produkti un vielas, ko vīndarības praksē izmanto kā piedevas un pārstrādes palīgvielas saskaņā ar Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (5), ir iegūti no lauksaimniecības izcelsmes izejvielām. Šādos gadījumos tirgū var būt pieejamas bioloģiski ražotas izejvielas. Lai veicinātu to pieprasījuma palielināšanos tirgū, priekšroka būtu jādod tādu piedevu un pārstrādes palīgvielu izmantošanai, kas iegūtas no bioloģiski audzētām izejvielām.

               (5)

               Vīna ražošanas prakse un metodes Savienības līmenī noteiktas Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un tās īstenošanas noteikumos Regulā (EK) Nr. 606/2009 un Komisijas 2009. gada 14. jūlija Regulā (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu (6). Šādas prakses un metožu izmantošana bioloģiskajā vīna ražošanā var nebūt saskaņā ar mērķiem un principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 834/2007, un jo īpaši ar bioloģiskās pārtikas pārstrādē piemērojamajiem īpašajiem principiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. pantā. Tāpēc noteiktai vīndarības metodei un procesiem jānosaka īpaši ierobežojumi.

               (6)

               Dažu citu veidu metodes, ko plaši izmanto pārtikas pārstrādē, izmanto arī vīna ražošanā, un tās var ietekmēt arī dažas būtiskas bioloģisko produktu īpašības un tādējādi to patieso būtību, bet pašlaik nav pieejamas alternatīvas metodes, ar kurām tās aizstāt. Tas attiecas uz termisko apstrādi, filtrāciju, apgriezto osmozi un jonu apmaiņas sveķu izmantošanu. Tāpēc šīm metodēm vajadzētu būt pieejamām bioloģiskā vīna ražotājiem, bet to izmantošana būtu jāierobežo. Savlaicīgi būtu jāparedz atkārtoti pārbaudīt termisko apstrādi, jonu apmaiņas sveķus un apgriezto osmozi.

               (7)

               Vīndarības metodes un procesi, kas varētu būt maldinoši attiecībā uz bioloģisko produktu patieso būtību, jāizslēdz no bioloģisko vīnu ražošanas. Tas attiecas uz koncentrēšanu ar atdzesēšanas paņēmienu, spirta koncentrācijas samazināšanu, sēra dioksīda izdalīšanu ar fizikāliem procesiem, elektrodialīzi un apstrādi ar katjonītiem, jo šādas vīndarības metodes tik ievērojami maina produkta sastāvu, ka var maldināt par bioloģiskā vīna patieso būtību. Tajā pašā nolūkā dažu vielu izmantošana vai pievienošana arī var maldināt par bioloģiskā vīna patieso būtību. Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka bioloģiskās vīndarības praksē un pārstrādes procesā šādas vielas nebūtu jāizmanto vai jāpievieno.

               (8)

               Īpaši attiecībā uz sulfītiem ORWINE pētījuma rezultāti liecina, ka Savienības bioloģiskie lauksaimnieki jau ir panākuši no bioloģiskajām vīnogām ražota vīna sēra dioksīda līmeņa samazinājumu, salīdzinot ar nebioloģiskā vīna maksimālo apstiprināto sēra dioksīda saturu. Tādēļ ir lietderīgi bioloģiskajam vīnam noteikt maksimālo sēra dioksīda saturu, kas ir zemāks par nebioloģiskajam vīnam atļauto līmeni. Vajadzīgais sēra dioksīda daudzums ir atkarīgs no dažādām vīna kategorijām, kā arī no dažām vīna īpašībām, jo īpaši no tā cukura satura, kas būtu jāņem vērā, nosakot maksimālo sēra dioksīda saturu bioloģiskajiem vīniem. Tomēr dažās vīnogu audzēšanas zonās ārkārtēji laika apstākļi var radīt grūtības, kas vīna sagatavošanā liek izmantot papildu sulfītu daudzumu, lai sasniegtu attiecīgā gada galaprodukta stabilitāti. Tāpēc būtu jāatļauj šādos apstākļos palielināt maksimālo sēra dioksīda saturu.

               (9)

               Vīns ir produkts ar ilgu glabāšanas laiku, un dažus vīnus pirms laišanas tirgū tradicionāli vairākus gadus glabā mucās vai cisternās. Saskaņā ar Padomes 1991. gada 24. jūnija Regulas (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (7) nosacījumiem un attiecīgi ierobežotam periodam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 889/2008, saglabājot marķēšanas prasības saskaņā ar minēto regulu, jāatļauj šādu vīnu tirdzniecība, līdz izbeidzas krājumi.

               (10)

               Daži no glabātajiem vīniem jau ir ražoti vīndarīšanas procesā, kas jau atbilst šajā regulā paredzētajiem noteikumiem par bioloģiskā vīna ražošanu. Ja to var pierādīt, tad jāatļauj Kopienas bioloģisko produktu logotipa, kas minēts Regulas (EK) Nr. 834/2007 25. panta 1. punktā un kuru no 2010. gada 1. jūlija sauc “ES bioloģiskās ražošanas logotips”, izmantošana, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu un konkurenci starp bioloģisko vīnu, kas ražots pirms un pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Ja tas nav pierādāms, tad vīns būtu jāmarķē bez logotipa, vienīgi kā “no bioloģiskām vīnogām ražots vīns”, ar nosacījumu, ka vīns ražots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, pirms tā tika grozīta ar šo regulu.

               (11)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 889/2008.

               (12)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas regulatīvās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 889/2008 groza šādi:

               1)

               regulas II sadaļu groza šādi:

                           a)

                           regulas 27. panta 1. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “Regulas (EK) Nr. 834/2007 19. panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkos bioloģiskās pārtikas pārstrādei var izmantot tikai šādas vielas, izņemot produktus vīna nozarē, attiecībā uz kuriem ir spēkā 3.a nodaļas noteikumi:”;

                           b)

                           iekļauj jaunu 3.a nodaļu:
                           “3.a NODAĻA

                                 Vīna ražošanas īpaši noteikumi

                           29.b pants
                           Darbības joma
                           1.   Šajā nodaļā paredzēti konkrēti noteikumi vīna nozares produktu bioloģiskai ražošanai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (8) 1. panta 1. punkta 1. apakšpunktu.
                           2.   Ja vien šajā nodaļā nav skaidri paredzēts citādi, piemēro Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009 (9) un Regulu (EK) Nr. 607/2009 (10).
                           29.c pants
                           Noteiktu produktu un vielu izmantošana
                           1.   Regulas (EK) Nr. 834/2007 19. panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkā produktus vīna nozarē ražo no bioloģiskām izejvielām.
                           2.   Regulas (EK) Nr. 834/2007 19. panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkā saskaņā ar nosacījumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un Regulā (EK) Nr. 606/2009 un jo īpaši minētās regulas IA pielikumā, vīna nozares produktu ražošanai, tostarp procesos un vīndarības praksē, var izmantot tikai produktus un vielas, kas minētas šīs regulas VIIIa pielikumā.
                           3.   Šīs regulas VIIIa pielikumā minētos ar zvaigznīti atzīmētos produktus un vielas izmanto tādus, kuri iegūti no bioloģiskajām izejvielām, ja tie ir pieejami.
                           29.d pants
                           Vīndarības metodes un ierobežojumi
                           1.   Neskarot 29.c pantu un šā panta 2. līdz 5. punktā paredzētus īpašus aizliegumus un ierobežojumus, ir atļautas tikai tādas vīndarības metodes, procesi un apstrāde, ko izmantoja pirms 2010. gada 1. augusta, ietverot ierobežojumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 120.c un 120.d pantā un Regulas (EK) Nr. 606/2009 3. pantā, 5. līdz 9. pantā un 11. līdz 14. pantā, un minēto regulu pielikumos.
                           2.   Šādas vīndarības metodes, procesi un apstrāde ir aizliegta:

                                       a)

                                       daļēja koncentrēšana ar atdzesēšanas paņēmienu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XVa pielikuma B.1 sadaļas c) punktu;

                                       b)

                                       sēra dioksīda izdalīšana ar fizikāliem procesiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 8. punktu;

                                       c)

                                       elektrodialīzes apstrāde, lai nodrošinātu vīna vīnskābes stabilizāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 36. punktu;

                                       d)

                                       vīna spirta koncentrācijas daļēja samazināšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 40. punktu;

                                       e)

                                       apstrāde ar katjonītiem, lai nodrošinātu vīna vīnskābes stabilizāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 43. punktu.

                                 3.   Šādas vīndarības metodes, procesi un apstrāde ir atļauta, ievērojot šādus nosacījumus:

                                       a)

                                       termiskās apstrādes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 2. punktu temperatūra nepārsniedz 70 °C;

                                       b)

                                       izgulsnēšanai ar centrifūgu un filtrēšanai ar inertu filtrēšanas aģentu vai bez tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 3. punktu poru izmērs nedrīkst būt mazāks par 0,2 mikrometriem.

                                 4.   Komisija līdz 2015. gada 1. augustam atkārtoti pārbauda šādas vīndarības metodes, procesus un apstrādi, lai pakāpeniski atceltu vai vēl vairāk ierobežotu šādu praksi:

                                       a)

                                       termiskā apstrāde, kā minēts Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 2. punktā;

                                       b)

                                       jonu apmaiņas sveķu izmantošana, kā minēts Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 20. punktā;

                                       c)

                                       apgrieztā osmoze saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XVa pielikuma B.1 sadaļas b) punktu.

                                 5.   Visus pēc 2010. gada 1. augusta ieviestos grozījumus attiecībā uz vīndarības praksi, procesiem un apstrādi, ko paredz Regula (EK) Nr. 1234/2007 vai Regula (EK) Nr. 606/2009, var piemērot bioloģiskā vīna ražošanai tikai pēc tādu pasākumu pieņemšanas, kas vajadzīgi, lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 834/2007 19. panta 3. punktā paredzētos ražošanas noteikumus, un, ja vajadzīgs, pēc izvērtēšanas procesa saskaņā ar minētās regulas 21. pantu.

                           c)

                           regulas 47. pantu groza šādi:

                                       i)

                                       pirmajā daļā pievieno šādu e) punktu:

                                                   “e)

                                                   izmantot sēra dioksīdu. nepārsniedzot maksimālo koncentrāciju, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikumā noteikto, ja konkrēta ģeogrāfiskā reģiona ārkārtējo laikapstākļu izraisīta spēcīga baktēriju un sēnīšu iedarbība attiecīgajā ražas gadā ir sabojājusi bioloģisko vīnogu sanitāro stāvokli, tāpēc vīna ražotājam, lai iegūtu līdzīgu galaproduktu, jāizmanto vairāk sēra dioksīda nekā iepriekšējos gados.”;

                                       ii)

                                       otro daļu aizstāj ar šādu:
                                       “Pēc kompetentās iestādes apstiprinājuma saņemšanas atsevišķi uzņēmēji saglabā dokumentārus pierādījumus, kas apliecina iepriekš minēto izņēmumu piemērošanu. Dalībvalstis informē viena otru un Komisiju par izņēmumiem, ko tās piešķīrušas saskaņā ar pirmās daļas c) un e) apakšpunktu.”;

               2)

               regulas V sadaļu groza šādi:

                           a)

                           regulas 94. panta 1. punktam pievieno šādu d) apakšpunktu:

                                       “d)

                                       viena mēneša laikā pēc to apstiprināšanas – informācija par dalībvalstu piešķirtajiem izņēmumiem saskaņā ar 47. panta pirmās daļas c) un e) apakšpunktu.”;

                           b)

                           regulas 95. panta 10.a punktu aizstāj ar šādu:
                           “10.a   Attiecībā uz vīna nozares produktiem 8. punktā minētais pārejas periods beidzas 2012. gada 31. jūlijā.
                           Līdz 2012. gada 31. jūlijam saražotā vīna krājumus vai nu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91, vai arī Regulu (EK) Nr. 834/2007 var turpināt laist tirgū, līdz izbeidzas krājumi, un izpildot šādas marķēšanas prasības:

                                       a)

                                       Kopienas bioloģiskās ražošanas logotipu, kurš minēts Regulas (EK) Nr. 834/2007 25. panta 1. punktā un kuru no 2010. gada 1. jūlija sauc “ES bioloģiskās ražošanas logotips”, var izmantot ar nosacījumu, ka vīna ražošanas process atbilst šīs regulas II sadaļas 3.a nodaļas prasībām;

                                       b)

                                       uzņēmumi, kas izmanto "ES bioloģiskās ražošanas logotipu", vismaz piecus gadus pēc vīna, kas iegūts no bioloģiskajām vīnogām, laišanas tirgū glabā dokumentētus pierādījumus, tostarp par attiecīgo vīna daudzumu litros, sadalot pa vīna kategorijām un gadiem;

                                       c)

                                       ja pierādījumi, kas minēti šā punkta b) apakšpunktā, nav pieejami, šādu vīnu var marķēt kā “no bioloģiskajām vīnogām ražots vīns” ar nosacījumu, ka tas atbilst šīs regulas prasībām, izņemot tās II sadaļas 3.a nodaļā minētās prasības;

                                       d)

                                       vīnu, kas marķēts kā “no bioloģiskām vīnogām ražots vīns”, nevar marķēt ar “ES bioloģiskās ražošanas logotipu”.”;

               3)

               regulā iekļauj jaunu VIIIa pielikumu, kura teksts ir ietverts šīs regulas pielikumā.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2012. gada 1. augusta.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 8. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 250, 18.9.2008., 1. lpp.

      (3)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (4)  http://www.orwine.org/default.asp?scheda=263.

      (5)  OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.

      (6)  OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.

      (7)  OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp. Regula (EEK) Nr. 2092/91 no 2009. gada 1. janvāra ir atcelta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 834/2007.

      (8)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (9)  OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.

      (10)  OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.”;

      PIELIKUMS

            “VIIIa PIELIKUMS

               Produkti un vielas, ko atļauts izmantot vai pievienot vīna nozares bioloģiskajiem produktiem, kuri minēti 29.c pantā

                        Apstrādes veids saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikumu

                        Produktu vai vielu nosaukums

                        Īpaši nosacījumi, ierobežojumi, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un Regulā (EK) Nr. 606/2009

                                    1. punkts.

                                    Gāzēšana vai skābekļa pievienošana

                                    —

                                    Gaiss

                                    —

                                    Gāzveida skābeklis

                                    3. punkts.

                                    Izgulsnēšana ar centrifūgu un filtrēšana

                                    —

                                    Perlīts

                                    —

                                    Celuloze

                                    —

                                    Diatomīta zeme

                        Izmanto tikai kā inertu filtrēšanas aģentu

                                    4. punkts.

                                    Izmantošana inertas atmosfēras radīšanai un produkta apstrādei, vienlaikus pasargājot to no gaisa

                                    —

                                    Slāpeklis

                                    —

                                    Oglekļa dioksīds

                                    —

                                    Argons

                                    5., 15. un 21. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Raugi (1)

                                    6. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Diamonija fosfāts

                                    —

                                    Tiamīna hidrohlorīds

                                    7. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Sēra dioksīds,

                                    —

                                    Kālija bisulfīts vai kālija metabisulfīts

                                    a)

                                    Maksimālais sēra dioksīda saturs nedrīkst pārsniegt 100 miligramus litrā sarkanvīniem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikuma A. daļas 1. punkta a) apakšpunktā un kuros atlieku cukuru saturs ir mazāks nekā 2 grami litrā.

                                    b)

                                    Maksimālais sēra dioksīda saturs nedrīkst pārsniegt 150 miligramus litrā baltajiem vīniem un sārtvīniem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikuma A daļas 1. punkta b) apakšpunktā un kuros atlieku cukuru saturs ir mazāks nekā 2 grami litrā.

                                    c)

                                    Visu pārējo kategoriju vīniem maksimālais sēra dioksīda saturs, ko piemēro saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikumu, 2010. gada 1. augustā samazināts par 30 miligramiem litrā.

                                    9. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Apstrāde ar kokogli, ko izmanto vīndarībā

                                    10. punkts.

                                    Dzidrināšana

                                    —

                                    Pārtikas želatīns (2)

                                    —

                                    Augu izcelsmes proteīni, kuri iegūti no labības vai zirņiem (2)

                                    —

                                    Zivju līme (2)

                                    —

                                    Olu baltuma albumīns (2)

                                    —

                                    Tanīni (2)

                                    —

                                    Kazeīns

                                    —

                                    Kālija kazeināts

                                    —

                                    Silīcija dioksīds

                                    —

                                    Bentonīts

                                    —

                                    Pektolītiskie enzīmi

                                    12. punkts.

                                    Izmantošana paskābināšanas nolūkā

                                    —

                                    Pienskābe

                                    —

                                    L(+) vīnskābe

                                    13. punkts.

                                    Izmantošana atskābināšanas nolūkā

                                    —

                                    L(+) vīnskābe

                                    —

                                    Kalcija karbonāts

                                    —

                                    Neitrāls kālija tartrāts

                                    —

                                    Kālija bikarbonāts

                                    14. punkts.

                                    Pievienošana

                                    —

                                    Alepo priedes sveķi

                                    17. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Pienskābes baktērijas

                                    19. punkts.

                                    Pievienošana

                                    —

                                    L-askorbīnskābe

                                    22. punkts.

                                    Izmantošana burbuļošanai

                                    —

                                    Slāpeklis

                                    23. punkts.

                                    Pievienošana

                                    —

                                    Oglekļa dioksīds

                                    24. punkts.

                                    Pievienošana vīna stabilizācijas nolūkos

                                    —

                                    Citronskābe

                                    25. punkts.

                                    Pievienošana

                                    —

                                    Tanīni (2)

                                    27. punkts.

                                    Pievienošana

                                    —

                                    Meta-vīnskābe

                                    28. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Akāciju sveķi (2) (gumiarābiks)

                                    30. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Kālija bitartrāts

                                    31. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Vara citrāts

                                    31. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Vara sulfāts

                        atļauts līdz 2015. gada 31. jūlijam

                                    38. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Ozolkoksnes gabali

                                    39. punkts.

                                    Izmantošana

                                    —

                                    Kālija algināts

                        Apstrādes veids saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 III pielikuma A daļas 2. punkta b) apakšpunktu

                                    —

                                    Kalcija sulfāts

                        Tikai “vino generoso” vai “vino generoso de licor”

         (1)  Raugu celmi, ja iespējams, iegūti no bioloģiskajām izejvielām.

         (2)  Ja iespējams, no bioloģiskajām izejvielām iegūtie.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2012 ( 2012. gada 20. jūlijs ) par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu un importēšanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2012. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

text:
               21.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 194/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 668/2012
   (2012. gada 20. jūlijs)
   par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu un importēšanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2012. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (3) ir atvērtas tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kas minēti importa licenču pieteikumos, kuri 2012. gada jūlija pirmajās septiņās dienās attiecībā uz 1., 2., 4., 6., 7. un 8. grupu iesniegti par apakšperiodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

               (3)

               Daudzumi, kas minēti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri 2012. gada jūlija pirmajās septiņās dienās attiecībā uz 5. grupu iesniegti par apakšperiodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas tiesības var piešķirt, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 attiecībā uz 1., 2., 4., 6., 7. un 8. grupu iesniegti par apakšperiodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2.   Importēšanas tiesību pieteikumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 attiecībā uz 5. grupu iesniegti par apakšperiodu no 2012. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2012. gada 21. jūlijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 20. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.

      PIELIKUMS

                  Grupas Nr.

                  Kārtas Nr.

                  Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2012 līdz 31.12.2012.
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,573392

                  6

                  09.4216

                  1,345898

                  Grupas Nr.

                  Kārtas Nr.

                  Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2012 līdz 31.12.2012.
                  (%)

                  5

                  09.4215

                  0,958773


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1110/2013 ( 2013. gada 5. novembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Queso Los Beyos (AĢIN)]

text:
               8.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 298/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1110/2013
   (2013. gada 5. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Queso Los Beyos (AĢIN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Queso Los Beyos” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Queso Los Beyos” ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 5. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 60, 1.3.2013., 11. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.3. grupa.   Siers

      SPĀNIJA

         Queso Los Beyos (AĢIN)