title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 215/2014 ( 2014. gada 7. marts ), ar kuru paredz noteikumus, kā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, attiecībā uz metodoloģiju klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanas atbalstam, starpposma mērķu un galamērķu noteikšanu darbības rezultātu satvarā un intervences kategoriju nomenklatūru Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem

text:
               8.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 69/65

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 215/2014
   (2014. gada 7. marts),
   ar kuru paredz noteikumus, kā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, attiecībā uz metodoloģiju klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanas atbalstam, starpposma mērķu un galamērķu noteikšanu darbības rezultātu satvarā un intervences kategoriju nomenklatūru Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), un jo īpaši tās 8. panta trešo daļu, 22. panta 7. punkta piekto daļu un 96. panta 2. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēti kopīgi nosacījumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam (ESF), Kohēzijas fondam (KF), Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku un tagad darbojas saskaņā ar vienoto stratēģisko satvaru.

               (2)

               Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie attiecas uz īpašiem fondu noteikumiem katram no pieciem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) saistībā ar aspektiem, kas ir kopīgi trim vai vairākiem fondiem, proti, ar metodoloģiju klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanas atbalstam, starpposma mērķu un galamērķu noteikšanu darbības rezultātu satvarā un intervences kategoriju nomenklatūru Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un tie visi ietekmē programmu saturu. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kam būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, veicinot ESI fondu stratēģisko plānošanu, un lai visiem Savienības iedzīvotājiem būtu iespējams gūt visaptverošu skatījumu par šiem fondiem un viegli piekļūt to finansējumam, ir vēlams iekļaut vienā regulā šos elementus, kas attiecas uz ESI fondu plānošanu un kuri jānosaka ar īstenošanas aktiem, kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1303/2013.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 8. panta trešo daļu ir jāpieņem kopīga metodoloģija, lai katram no pieciem ESI fondiem noteiktu atbalsta līmeni klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai. Šai metodoloģijai būtu jāietver konkrēta svēruma piešķiršana ESI fondu sniegtajam atbalstam tādā līmenī, kas atspoguļo to, kādā mērā šāds atbalsts dod ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanas mērķos. Konkrētais svērums būtu jāpiešķir, pamatojoties uz to, vai šis atbalsts dod būtisku vai arī tikai daļēju ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā. Ja atbalsts nedod ieguldījumu minēto mērķu sasniegšanā vai arī ieguldījums ir nenozīmīgs, būtu jāpiešķir nulles svērums. Standarta svērumi būtu jāizmanto, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju tādu izdevumu uzraudzībā, kas saistīti ar klimata pārmaiņām dažādās Savienības politikas jomās. Metodoloģijā tomēr būtu jāņem vērā katra ESI fonda intervences atšķirības. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz ERAF, ESF un Kohēzijas fondu svērumiem būtu jābūt saistītiem ar intervences kategorijām, kas noteiktas atbilstīgi Komisijas pieņemtajai nomenklatūrai. Attiecībā uz ELFLA svērumiem būtu jābūt saistītiem ar prioritārajām jomām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1305/2013 (2), savukārt attiecībā uz EJZF — ar pasākumiem, kas paredzēti topošajā Savienības tiesību aktā par nosacījumiem finanšu atbalstam jūrniecības un zivsaimniecības politikai 2014.-2020. gada plānošanas periodam.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta piekto daļu ir arī jāparedz sīki izstrādāti noteikumi, ar ko nosaka ESI fondu atbalstīto programmu katras prioritātes starpposma mērķus un galamērķus darbības rezultātu satvarā un izvērtē šo starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanu.

               (5)

               Lai pārbaudītu, vai starpposma mērķi un galamērķi atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikumā, nepieciešams reģistrēt šajā nolūkā izmantoto informāciju un metodoloģisko pieeju, kas izmantota darbības rezultātu satvara izveidei. Lai gan šīs informācijas iekļaušanai programmās vajadzētu būt brīvprātīgai, šādai dokumentācijai būtu jābūt pieejamai gan dalībvalstij, gan Komisijai, lai informētu par tāda darbības rezultātu satvara izveidi, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikumam.

               (6)

               Darbības rezultātu satvarā noteikto starpposma mērķu sasniegšana ir priekšnoteikums izpildes rezerves galīgai piešķiršanai, savukārt, ja pastāv nopietnas nepilnības starpposma mērķu sasniegšanā, starpposma maksājumus var apturēt. Tādēļ ir svarīgi paredzēt sīki izstrādātus noteikumus starpposma mērķu noteikšanai un precīzi definēt, ko nozīmē starpposma mērķu sasniegšana.

               (7)

               Tā kā līdz plānošanas perioda beigām izpildāmo galamērķu sasniegšanai ir liela nozīme veiksmīgā ESI fondu īstenošanā un nopietnas nepilnības šo mērķu sasniegšanā var būt iemesls finanšu korekcijām, ir svarīgi skaidri norādīt, kādi ir mērķu noteikšanas noteikumi, un precīzi noskaidrot, ko nozīmē galamērķu sasniegšana vai nopietnas nepilnības galamērķu sasniegšanā.

               (8)

               Lai atspoguļotu darbību īstenošanas progresu prioritātes ietvaros, ir jāsniedz galveno īstenošanas posmu raksturojums.

               (9)

               Lai nodrošinātu to, ka darbības rezultātu satvars atbilstošā veidā atspoguļo katra fonda, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas un attiecīgā gadījumā reģionu kategorijas paredzētos mērķus un rezultātus, ir jānosaka konkrēti noteikumi par darbības rezultātu satvara struktūru un starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanas novērtēšanu, ja attiecīgā prioritāte attiecas uz vairāk nekā vienu fondu vai reģionu kategoriju. Tā kā tikai ESF un ERAF nodrošina finanšu piešķīrumus pa reģionu kategorijām, pēdējais nebūtu jāuzskata par būtisku, lai noteiktu darbības rezultātu satvaru Kohēzijas fondam, ELFLA un EJZF.

               (10)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta otro daļu ir jāprecizē kopējās intervences kategorijas ERAF, ESF un Kohēzijas fondam, lai dalībvalstis Komisijai varētu iesniegt saturīgu informāciju par šo fondu plānoto izmantošanu, kā arī informāciju par šo fondu kumulatīvo piešķīrumu un izdevumiem katrai kategorijai un par darbību skaitu programmas piemērošanas periodā. Šādi ir jārīkojas tādēļ, lai Komisija pienācīgā veidā varētu informēt citas Savienības iestādes un Savienības pilsoņus par fondu izmantošanu. Izņemot tās intervences kategorijas, kas tieši atbilst tematiskajiem mērķiem vai investīciju prioritātēm, kuras noteiktas Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un īpašajos fondu noteikumos, intervences kategorijas var piemērot atbalstam saskaņā ar dažādiem tematiskajiem mērķiem.

               (11)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu tūlītēju piemērošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (12)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 150. panta 3. punkta otro daļu, ņemot vērā, ka Eiropas strukturālo un investīciju fondu koordinācijas komiteja, kas izveidota ar minētās regulas 150. panta 1. punktu, ir sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   I   NODAĻA

      METODOLOĢIJA, KO IZMANTO, LAI NOTEIKTU KATRA ESI FONDA SNIEGTO ATBALSTU KLIMATA PĀRMAIŅU MĒRĶU SASNIEGŠANAI

   (Pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 8. panta trešo daļu)
   1. pants
   Metodoloģija, ko izmanto, lai aprēķinātu no ERAF, ESF un Kohēzijas fonda piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai
   1.   No ERAF un Kohēzijas fonda piešķirto atbalstu, kas tiks izmantots klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai, aprēķina divos posmos šādā veidā:

               (a)

               šīs regulas I pielikuma 1. tabulā noteiktos koeficientus piemēro pēc intervences jomas kodiem attiecībā uz finanšu datiem, kas paziņoti attiecībā uz šiem kodiem;

               (b)

               ja finanšu dati ir norādīti tematiskā mērķa dimensijā attiecībā uz kodiem 04 un 05, kas minēti šīs regulas I pielikuma 5. tabulā, šiem datiem piemēro koeficientu 40 % atkarībā no to devuma klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā.

         2.   Koeficientus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu, piemēro, pamatojoties uz šīs regulas I pielikuma 1. tabulu, arī attiecīgajām kategorijām atbilstīgi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”, kuras noteiktas, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1299/2013 (3) 8. panta 2. punkta otro daļu.
   3.   No ESF piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķiem aprēķina, nosakot finanšu datus, kas paziņoti attiecībā uz dimensijas 01. kodu “Atbalsts pārejai uz resursu efektīvu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju” saskaņā ar 6. dimensiju “Kodi, kas attiecas uz dimensiju saistībā ar sekundārajiem tematiem Eiropas Sociālā fonda ietvaros”, kas minēta šīs regulas I pielikuma 6. tabulā.
   2. pants
   Metodoloģija, ko izmanto, lai aprēķinātu no ELFLA piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai
   1.   No ELFLA piešķirtā atbalsta indikatīvu summu, kas katrā programmā izmantojama klimata pārmaiņu mērķiem un kura minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta 6. punktā, aprēķina, piemērojot šīs regulas II pielikumā noteiktos koeficientus plānotajiem izdevumiem, kas norādīti finansēšanas plānā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 8. panta 1. punkta h) apakšpunktā, saistībā ar prioritātēm un prioritārajām jomām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā, 4., 5. punktā un 6. punkta b) apakšpunktā.
   2.   Lai gada īstenošanas ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 4. un 5. punktu informētu par atbalstu, kas izmantots klimata pārmaiņu mērķiem, 1. punktā minētos koeficientus piemēro informācijai par izdevumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 75. panta 2. punktā.
   3. pants
   Metodoloģija, ko izmanto, lai aprēķinātu no EJZF piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai
   1.   EJZF ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā aprēķina, piemērojot koeficientus katram no EJZF atbalstītajiem galvenajiem pasākumiem, atspoguļojot katra šā pasākuma nozīmīgumu klimata pārmaiņu jomā.
   No EJZF piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķiem aprēķina, pamatojoties uz šādu informāciju:

               (a)

               indikatīvā atbalsta summa, kas EJZF paredzēta klimata pārmaiņu mērķiem katrā programmā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta 6. punktā;

               (b)

               koeficienti, kas noteikti galvenajiem EJZF atbalstītajiem pasākumiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā;

               (c)

               informācija, ko dalībvalstis paziņojušas par finanšu apropriācijām un izdevumiem sadalījumā pa pasākumiem gada īstenošanas ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 4. un 5. punktu;

               (d)

               dalībvalstu sniegtā informācija un dati saistībā ar darbībām, kas atlasītas finansējumam saskaņā ar topošo Savienības tiesību aktu, ar ko paredz nosacījumus finansiālam atbalstam jūrlietu un zivsaimniecības politikai 2014.-2020. gada plānošanas periodam (“EJZP regula”).

         2.   Dalībvalsts savā darbības programmā var ierosināt, ka koeficientu 40 % piemēro kādam pasākumam, kuram šīs regulas III pielikumā ir noteikts koeficients 0 %, ja tā var pierādīt šā pasākuma nozīmību attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos tām.
   II   NODAĻA

      STARPPOSMA MĒRĶU UN GALAMĒRĶU NOTEIKŠANA DARBĪBAS REZULTĀTU SATVARĀ UN ŠO MĒRĶU SASNIEGŠANAS NOVĒRTĒŠANA

   (Pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta piekto daļu)
   4. pants
   Informācija, kas jāreģistrē struktūrām, kuras sagatavo programmas
   1.   Struktūras, kuras sagatavo programmas, reģistrē informāciju par metodoloģiju un kritērijiem, ko izmanto, izvēloties rādītājus darbības rezultātu satvaram, lai nodrošinātu, ka attiecīgie starpposma mērķi un galamērķi atbilst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikuma 3. punkta nosacījumiem, kas paredzēti visām programmām un prioritātēm, ko atbalsta ESI fondi, kā arī īpašam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI), kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 (4) 16. pantā, ar izņēmumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikuma 1. punktā.
   2.   Informācija, ko reģistrē struktūras, kas sagatavo programmas, ļauj pārbaudīt atbilstību nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikuma 3. punktā attiecībā uz starpposma mērķiem un galamērķiem. Tajā ietilpst:

               (a)

               dati vai pierādījumi, ko izmanto, lai novērtētu starpposma mērķu un galamērķu vērtību un aprēķināšanas metodi, piemēram, dati par vienības izmaksām, kritēriji, standarta vai iepriekšējais īstenošanas līmenis, ekspertu konsultācijas un ex-ante novērtējums;

               (b)

               informācija par finanšu piešķīruma daļu darbībām, kurām atbilst darbības rezultātu satvarā paredzētie iznākumu rādītāji un galvenie īstenošanas posmi, kā arī paskaidrojums par to, kā minētā daļa tiek aprēķināta;

               (c)

               informācija par to, kā tika izmantota metodoloģija un mehānismi, lai nodrošinātu konsekvenci darbības rezultātu satvara darbībā, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 15. panta 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktu;

               (d)

               paskaidrojums par iznākumu rādītāju vai galveno īstenošanas posmu izvēli, ja tie ir tikuši iekļauti darbības rezultātu satvarā.

         3.   Pēc Komisijas pieprasījuma ir jādara pieejama arī informācija par metodoloģiju un kritērijiem, ko izmanto, lai izvēlētos rādītājus darbības rezultātu satvaram un lai noteiktu atbilstošus starpposma mērķus un galamērķus, ko reģistrē struktūras, kas sagatavo programmas.
   4.   Prasības, kas minētas šā panta 1. līdz 3. punktā, attiecas arī uz starpposma mērķu un galamērķu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 30. pantu.
   5. pants
   Starpposma mērķu un galamērķu izvirzīšana
   1.   Starpposma mērķus un galamērķus izvirza prioritātes līmenī, izņemot 7. pantā minētajos gadījumos. Darbības rezultātu satvarā paredzētie iznākumu rādītāji un galvenie īstenošanas posmi atbilst vairāk nekā 50 % no finanšu piešķīruma prioritātei. Lai varētu šo summu aprēķināt, piešķīrumu kādam rādītājam vai galvenajam īstenošanas posmam skaita ne vairāk kā vienu reizi.
   2.   Visiem ESI fondiem, izņemot attiecībā uz ELFLA, finanšu rādītāja starpposma mērķi un galamērķi attiecas uz attiecināmo izdevumu kopējo summu, kas iekļauta sertifikācijas iestādes uzskaites sistēmā un ko šī iestāde ir sertificējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 126. panta c) punktu.
   Attiecībā uz ELFLA tie attiecas uz realizētiem kopējiem publiskajiem izdevumiem, kas iekļauti kopīgajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā.
   3.   Visiem ESI fondiem, izņemot ESF un ELFLA, starpposma mērķi un galamērķi iznākumu rādītājam attiecas uz darbībām, kur visi pasākumi, kas rada rezultātus, ir pilnībā īstenoti, bet par kuriem ne visi maksājumi ir veikti.
   Attiecībā uz ESF un ELFLA pasākumiem, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. pantu, 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu, 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 27., 28., 29., 30., 31., 33. un 34. pantu, tie var attiekties arī uz sasniegto vērtību darbībās, kas ir uzsāktas, bet kurās vēl nav pabeigti daži pasākumi, kuri rada rezultātu.
   Attiecībā uz citiem pasākumiem ELFLA ietvaros tie attiecas uz pabeigtām darbībām Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. panta 14. punkta nozīmē.
   4.   Galvenais īstenošanas posms ir svarīgs etaps darbību īstenošanā prioritātes ietvaros, kura pabeigšana ir pārbaudāma un ko var izteikt skaitliski vai kā procentuālo daļu. Šīs regulas 6. un 7. panta nolūkā galvenie īstenošanas posmi tiks aplūkoti kā rādītāji.
   5.   Iznākumu rādītāju izmanto tikai vajadzības gadījumā un ciešā saistībā ar atbalstītajām politikas intervencēm.
   6.   Ja tiks konstatēts, ka šīs regulas 4. panta 2. punktā minētā informācija ir balstīta uz nepareiziem pieņēmumiem, kā rezultātā galamērķi vai starpposma mērķi tikuši noteikti pārāk zemi vai pārāk augsti, to var uzskatīt par pienācīgi pamatotu gadījumu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikuma 5.punkta nozīmē.
   6. pants
   Starpposma mērķu un galamērķu sasniegšana
   1.   To, vai starpposma mērķi un galamērķi ir sasniegti, novērtē, ņemot vērā visus rādītājus un galvenos īstenošanas posmus, kas iekļauti darbības rezultātu satvarā un noteikti prioritātes līmenī Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. panta 8. punkta nozīmē, izņemot šīs regulas 7. pantā minētajos gadījumos.
   2.   Prioritātes starpposma mērķus un galamērķus uzskata par sasniegtiem, ja visi rādītāji, kas ir iekļauti attiecīgajā darbības rezultātu satvarā, sasnieguši vismaz 85 % no starpposma mērķa vērtības līdz 2018. gada beigām vai vismaz 85 % no galamērķa vērtības līdz 2023. gada beigām. Pieļaujot atkāpi, ja darbības rezultātu satvarā iekļauti trīs vai vairāk rādītāju, prioritātes starpposma mērķus vai galamērķus var uzskatīt par sasniegtiem, ja visi rādītāji, izņemot vienu, sasniedz 85 % no starpposma mērķa vērtības līdz 2018. gada beigām vai 85 % no galamērķa vērtības līdz 2023. gada beigām. Rādītājam, kas nav sasniedzis 85 % no starpposma mērķa vai galamērķa vērtības, jābūt sasniegušam ne mazāk kā 75 % no tā starpposma mērķa vai galamērķa vērtības.
   3.   Attiecībā uz prioritāti, kuras darbības rezultātu satvarā ietilpst ne vairāk kā divi rādītāji, nespēju sasniegt vismaz 65 % no starpposma mērķa vērtības līdz 2018. gada beigām attiecībā uz kādu no šiem rādītājiem uzskata par nopietnu nepilnību starpposma mērķu sasniegšanā. Nespēju sasniegt vismaz 65 % no galamērķa vērtības līdz 2023. gada beigām attiecībā uz kādu no šiem rādītājiem uzskata par nopietnu nepilnību galamērķu sasniegšanā.
   4.   Attiecībā uz prioritāti, kuras darbības rezultātu satvarā ietilpst vairāk kā divi rādītāji, nespēju sasniegt vismaz 65 % no starpposma mērķa vērtības līdz 2018. gada beigām attiecībā uz vismaz diviem rādītājiem uzskata par nopietnu nepilnību starpposma mērķu sasniegšanā. Nespēju sasniegt vismaz 65 % no galamērķa vērtības līdz 2023. gada beigām attiecībā uz vismaz diviem rādītājiem uzskata par nopietnu nepilnību galamērķu sasniegšanā.
   7. pants
   Darbības rezultātu satvars prioritārajiem virzieniem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1303/2013 96. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, un prioritārie virzieni, kas iekļauj JNI
   1.   Rādītājus un galvenos īstenošanas posmus, kas izvēlēti darbības rezultātu satvaram, to starpposma mērķus un galamērķus, kā arī šo mērķu sasniegšanas vērtības sadala pa fondiem un attiecībā uz ERAF un ESF — pa reģionu kategorijām.
   2.   Šīs regulas 4. panta 2. punktā prasīto informāciju nosaka attiecībā uz katru fondu un — attiecīgā gadījumā — katru reģionu kategoriju.
   3.   Starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanu izvērtē katram fondam atsevišķi un katram reģionam atsevišķi prioritātes ietvaros, ņemot vērā rādītājus, to starpposma mērķus un galamērķus, kā arī šo mērķu sasniegšanas vērtības, kas sadalītas pa fondiem un pa reģionu kategorijām. Darbības rezultātu satvarā paredzētie iznākumu rādītāji un galvenie īstenošanas posmi atbilst vairāk nekā 50 % no finanšu piešķīruma fondam un attiecīgā gadījumā reģiona kategorijai. Lai varētu šo summu aprēķināt, piešķīrumu kādam rādītājam vai galvenajam īstenošanas posmam skaita ne vairāk kā vienu reizi.
   4.   Ja resursi Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai ir plānoti kā daļa no prioritārā virziena saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1304/2013 18. panta c) punktu, darbības rezultātu satvaru izstrādā atsevišķi JNI un JNI paredzēto starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanu novērtē atsevišķi no citas prioritārā virziena daļas.
   III   NODAĻA

      ERAF, ESF UN KOHĒZIJAS FONDA INTERVENCES KATEGORIJU NOMENKLATŪRA SASKAŅĀ AR MĒRĶI “IEGULDĪJUMS IZAUGSMEI UN NODARBINĀTĪBAI”

   8. pants
   ERAF, ESF un Kohēzijas fonda intervences kategorijas

      (Pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta otro daļu)

   1.   Intervences kategoriju nomenklatūra, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta otrajā daļā, ir noteikta šīs regulas I pielikuma 1. līdz 8. tabulā. Šajās tabulās norādītos kodus piemēro ERAF attiecībā uz mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”, Kohēzijas fondu, ESF un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, kā noteikts šā panta 2. un 3. punktā.
   2.   Kodus no 001 līdz 101, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 1. tabulā, piemēro tikai ERAF un Kohēzijas fondam.
   Kodus no 102 līdz 120, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 1. tabulā, piemēro tikai ESF.
   Tikai kodu 103, kas norādīts šīs regulas I pielikuma 1. tabulā, piemēro Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai.
   Kodus no 121, 122 un 123, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 1. tabulā, piemēro ERAF, Kohēzijas fondam un ESF.
   3.   Kodus, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 2. līdz 4., 7. un 8. tabulā, piemēro ERAF, ESF, JNI un Kohēzijas fondam.
   Kodus, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 5. tabulā, piemēro tikai ERAF un Kohēzijas fondam.
   Kodus, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 6. tabulā, piemēro tikai ESF un JNI.
   IV   NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   9. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šīs regulas III pielikumu un 3. pantu piemēro, sākot no dienas, kad stājas spēkā EJZF regula.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 7. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 487, 20.12.2013., 487. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.).

      PIELIKUMS I

         Fondu
          (1)
         intervences kategoriju nomenklatūra saskaņā ar mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu

      1. TABULA.   KODI, KAS ATTIECAS UZ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU

                              1.

                              INTERVENCES JOMA

                  Koeficienti, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

                  I.   Ienesīgi ieguldījumi

                              001

                              Vispārīgi ienesīgi ieguldījumi mazos un vidējos uzņēmumos (MVU)

                  0 %

                              002

                              Pētniecība un inovācijas procesi lielos uzņēmumos

                  0 %

                              003

                              Ienesīgi ieguldījumi lielos uzņēmumos, kas saistīti ar zemu oglekļa emisiju ekonomiku

                  40 %

                              004

                              Ienesīgi ieguldījumi, kas saistīti ar sadarbību starp lieliem uzņēmumiem un MVU informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) produktu un pakalpojumu izstrādē, e-tirdzniecībā un pieprasījuma pēc IKT uzlabošanu

                  0 %

                  II.   Infrastruktūra, kas nodrošina pamatpakalpojumus, un saistītie ieguldījumi

                     Enerģētikas infrastruktūra

                              005

                              Elektroenerģija (uzglabāšana un pārvade)

                  0 %

                              006

                              Elektroenerģija (TWN-E uzglabāšana un pārvade)

                  0 %

                              007

                              Dabasgāze

                  0 %

                              008

                              Dabasgāze (TEN-E)

                  0 %

                              009

                              Atjaunojama enerģija: vējš

                  100 %

                              010

                              Atjaunojama enerģija: saule

                  100 %

                              011

                              Atjaunojama enerģija: biomasa

                  100 %

                              012

                              Cita atjaunojama enerģija (tostarp hidroelektroenerģija, ģeotermālā enerģija un jūras enerģija) un atjaunojamas enerģijas integrācija (tostarp uzglabāšana, strāva līdz gāzei un atjaunojamā ūdeņraža struktūra)

                  100 %

                              013

                              Publiskās infrastruktūras atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanai, projektu demonstrēšana un atbalsta pasākumi

                  100 %

                              014

                              Esošu mājokļu atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanai, projektu demonstrēšana un atbalsta pasākumi

                  100 %

                              015

                              Gudras enerģijas sadales sistēmas vidējos uz zemsprieguma līmeņos (tostarp viedtīkli un IKT sistēmas)

                  100 %

                              016

                              Augstas efektivitātes koģenerācija un centrālā apkure

                  100 %

                     Vides infrastruktūra

                              017

                              Sadzīves atkritumu apsaimniekošana (tostarp apjoma samazināšanas, šķirošanas, pārstrādes pasākumi)

                  0 %

                              018

                              Sadzīves atkritumu apsaimniekošana (tostarp mehāniski bioloģiskās apstrādes, termiskās apstrādes, sadedzināšanas un apglabāšanas poligonā pasākumi)

                  0 %

                              019

                              Komerciālo, rūpniecisko un bīstamo atkritumu apsaimniekošana

                  0 %

                              020

                              Ūdens nodrošināšana cilvēku patēriņam (iegūšanas, apstrādes, uzglabāšanas un sadales infrastruktūra)

                  0 %

                              021

                              Ūdens apsaimniekošana un dzeramā ūdens saglabāšana (tostarp upju baseinu apsaimniekošana, ūdens apgāde, konkrēti pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, rajonu un patērētāju patēriņa uzskaitīšana, iekasēšanas sistēmas un noplūdes mazināšana)

                  40 %

                              022

                              Notekūdeņu attīrīšana

                  0 %

                              023

                              Vides pasākumi ar mērķi samazināt un/vai novērst siltumnīcefekta gāzu emisijas (tostarp metāna apstrāde un uzglabāšana un kompostēšana)

                  100 %

                     Transporta infrastruktūra

                              024

                              Dzelzceļi (TEN-T pamattīkls)

                  40 %

                              025

                              Dzelzceļi (TEN-T visaptverošais tīkls)

                  40 %

                              026

                              Citi dzelzceļi

                  40 %

                              027

                              Mobilie sliežu aktīvi

                  40 %

                              028

                              TEN-T maģistrāļu un ceļu — pamattīkls (jaunu objektu būvniecība)

                  0 %

                              029

                              TEN-T maģistrāļu un ceļu — visaptverošais tīkls (jaunu objektu būvniecība)

                  0 %

                              030

                              TEN-T ceļu tīkla sekundārie ceļu posmi un mezgli (jaunu objektu būvniecība)

                  0 %

                              031

                              Citi valsts un reģionālie ceļi (jaunu objektu būvniecība)

                  0 %

                              032

                              Vietējās piekļuves ceļi (jaunu objektu būvniecība)

                  0 %

                              033

                              TEN-T rekonstruēts vai uzlabots ceļš

                  0 %

                              034

                              Citi rekonstruēti vai uzlaboti ceļi (maģistrāles, valsts, reģionālie vai vietējie)

                  0 %

                              035

                              Kombinētais transports (TEN-T)

                  40 %

                              036

                              Kombinētais transports

                  40 %

                              037

                              Lidostas (TEN-T) (2)

                  0 %

                              038

                              Citas lidostas (2)

                  0 %

                              039

                              Jūras ostas (TEN-T)

                  40 %

                              040

                              Citas jūras ostas

                  40 %

                              041

                              Iekšzemes ūdensceļi un ostas (TEN-T)

                  40 %

                              042

                              Iekšzemes ūdensceļi un ostas (reģionālas un vietējas nozīmes)

                  40 %

                     Ilgtspējīgs transports

                              043

                              Tīra pilsētas transporta infrastruktūra un veicināšana (tostarp aprīkojums un ritošais sastāvs)

                  40 %

                              044

                              Inteliģentas transporta sistēmas (tostarp pieprasījuma vadības ieviešana, nodevu iekasēšanas sistēmas, IT uzraudzība, kontrole un informācija)

                  40 %

                     Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) infrastruktūra

                              045

                              IKT: pamattīkls/atvilces maršrutēšanas tīkls

                  0 %

                              046

                              IKT: ātrdarbīgs platjoslas tīkls (piekļuve/vietējā abonentlīnija; >/= 30 Mbps)

                  0 %

                              047

                              IKT: īpaši ātrdarbīgs platjoslas tīkls (piekļuve/vietējā abonentlīnija; >/= 100 Mbps)

                  0 %

                              048

                              IKT: citi IKT infrastruktūras/lielapjoma datorresursu/aprīkojuma veidi (tostarp e-infrastruktūra, datu centri un sensori; arī tādi, kas iegulti citā infrastruktūrā, piemēram, pētniecības telpas, vides un sociālā infrastruktūra)

                  0 %

                  III.   Sociālā, veselības un izglītības infrastruktūra un saistītās investīcijas

                              049

                              Izglītības infrastruktūra terciārajā izglītībā

                  0 %

                              050

                              Izglītības infrastruktūra profesionālajā izglītībā un apmācībā un pieaugošo mācīšanās

                  0 %

                              051

                              Izglītības infrastruktūra skolu izglītībā (pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība)

                  0 %

                              052

                              Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes infrastruktūra

                  0 %

                              053

                              Veselības infrastruktūra

                  0 %

                              054

                              Mājokļu infrastruktūra

                  0 %

                              055

                              Cita sociālā infrastruktūra, kas sekmē reģionālo un vietējo attīstību

                  0 %

                  IV.   Iekšējā potenciāla attīstība

                     Pētniecība, attīstība un inovācija

                              056

                              Investīcijas tādu MVU infrastruktūrā, spējās un aprīkojumā, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

                  0 %

                              057

                              Investīcijas tādu lielu uzņēmumu infrastruktūrā, spējās un aprīkojumā, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

                  0 %

                              058

                              Pētniecības un inovācijas infrastruktūra (publiska)

                  0 %

                              059

                              Pētniecības un inovācijas infrastruktūra (privāta, tostarp zinātnes parki)

                  0 %

                              060

                              Pētniecības un inovācijas darbības publiskos pētniecības centros un kompetences centros, kas ietver sadarbības tīklu veidošanu

                  0 %

                              061

                              Pētniecības un inovācijas darbības privātos pētniecības centros, kas ietver sadarbības tīklu veidošanu

                  0 %

                              062

                              Tehnoloģiju pārnese un augstskolu un uzņēmumu sadarbība, kas lielāko labumu sniedz MVU

                  0 %

                              063

                              Atbalsts kopām un uzņēmējdarbības tīkliem, kas lielāko labumu sniedz MVU

                  0 %

                              064

                              Pētniecības un inovācijas procesi MVU (tostarp kuponu shēmas, procesu, dizaina, pakalpojumu un sociālā inovācija)

                  0 %

                              065

                              Pētniecības un inovācijas infrastruktūra, procesi, tehnoloģiju pārnese un sadarbība uzņēmumos, kas pievēršas zemu oglekļa emisiju ekonomikai un noturībai pret klimata pārmaiņām

                  100 %

                     Uzņēmējdarbības attīstība

                              066

                              Uzlaboti atbalsta pakalpojumi MVU un MVU grupām (tostarp vadības, tirgvedības, dizaina pakalpojumi)

                  0 %

                              067

                              MVU uzņēmējdarbības izstrāde, atbalsts uzņēmējdarbībai un inkubācijai (tostarp atbalsts jaunu uzņēmumu izveidei uz esošo bāzes un jaunu uzņēmumu atdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem)

                  0 %

                              068

                              Energoefektivitāte un projektu demonstrēšana MVU un atbalsta pasākumi

                  100 %

                              069

                              Atbalsts videi draudzīgiem ražošanas procesiem un resursu efektivitātei MVU

                  40 %

                              070

                              Energoefektivitātes veicināšana lielos uzņēmumos

                  100 %

                              071

                              Tādu uzņēmumu attīstība un veicināšana, kas specializējas pakalpojumu sniegšanā, kas sekmē zemu oglekļa emisiju ekonomiku un noturību pret klimata pārmaiņām (tostarp atbalsts šādiem pakalpojumiem)

                  100 %

                              072

                              MVU uzņēmējdarbības infrastruktūra (tostarp rūpniecības parki un zonas)

                  0 %

                              073

                              Atbalsts sociālajiem uzņēmumiem (MVU)

                  0 %

                              074

                              MVU komerctūrisma priekšrocību attīstība un veicināšana

                  0 %

                              075

                              MVU komerctūrisma pakalpojumu attīstība un veicināšana MVU vai attiecībā uz MVU

                  0 %

                              076

                              MVU kultūras un radošo priekšrocību attīstība un veicināšana

                  0 %

                              077

                              MVU kultūras un radošo pakalpojumu attīstība un veicināšana MVU vai attiecībā uz MVU

                  0 %

                     Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) —pieprasījuma veicināšana, lietojumprogrammas un pakalpojumi

                              078

                              E-pārvaldes pakalpojumi un lietojumprogrammas (tostarp e-iepirkums, IKT pasākumi, kas atbalsta valsts pārvaldes reformas, kiberdrošība, uzticamības un privātuma pasākumi, e-tiesiskums un e-demokrātija)

                  0 %

                              079

                              Piekļuve publiskā sektora informācijai (tostarp atklāto datu e-kultūra, digitālās bibliotēkas, digitālais saturs un e-tūrisms)

                  0 %

                              080

                              E-iekļautība, e-pieejamība, e-mācību un e-izglītības pakalpojumi un lietojumprogrammas, digitālās prasmes

                  0 %

                              081

                              IKT risinājumi, kas vērsti uz veselīgas aktīvas novecošanas jautājumiem un e-veselības pakalpojumi un lietojumprogrammas (tostarp e-aprūpe un interaktīva automatizēta dzīves vide)

                  0 %

                              082

                              MVU paredzēti pakalpojumi un lietojumprogrammas (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā), dzīvās laboratorijas, tīmekļa uzņēmēji un jauni IKT uzņēmumi)

                  0 %

                     Vide

                              083

                              Gaisa kvalitātes pasākumi

                  40 %

                              084

                              Piesārņojuma integrētā novēršana un kontrole (IPNK)

                  40 %

                              085

                              Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un spēcināšana, dabas aizsardzība un zaļā infrastruktūra

                  40 %

                              086

                                 Natura 2000 teritoriju aizsardzība, atjaunošana un ilgtspējīga lietošana

                  40 %

                              087

                              Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku (piemēram, erozijas, ugunsgrēku, plūdu, vētru un sausumu) profilakses un vadības pasākumi, tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras

                  100 %

                              088

                              Ar klimatu nesaistītu dabas risku (piemēram, zemestrīču) un ar cilvēku darbību saistītu risku (piemēram, tehnoloģisku negadījumu) riska profilakse un vadība, tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras

                  0 %

                              089

                              Rūpniecībā izmantotās un piesārņotās zemes rehabilitācija

                  0 %

                              090

                              Velosipēdu celiņi un gājēju celiņi

                  100 %

                              091

                              Dabas zonu tūrisma potenciāla pilnveidošana un popularizēšana

                  0 %

                              092

                              Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana

                  0 %

                              093

                              Publisko tūrisma pakalpojumu pilnveidošana un popularizēšana

                  0 %

                              094

                              Publisko kultūras un mantojuma vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana

                  0 %

                              095

                              Publisko kultūras un mantojuma pakalpojumu pilnveidošana un popularizēšana

                  0 %

                     Citi

                              096

                              Valsts pārvaldes un tādu sabiedrisko pakalpojumu institucionālās spējas, kas saistīti ar ERAF īstenošanu, vai darbības, kas atbalsta ESF institucionālo spēju iniciatīvas

                  0 %

                              097

                              Sabiedrības virzītas vietējās attīstības iniciatīvas pilsētu un lauku rajonos

                  0 %

                              098

                              Visattālākie reģioni: visu tādu papildizmaksu kompensēšana, kas radušās saistībā ar nepietiekamu pieejamību un teritoriālo fragmentāciju

                  0 %

                              099

                              Visattālākie reģioni: konkrēta darbība, kas vērsta uz tādu papildizmaksu kompensēšanu, kas radušās saistībā ar tirgus faktoru apjomu

                  0 %

                              100

                              Visattālākie reģioni: atbalsts tādu papildizmaksu kompensēšanai, kas radušās saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem un reljefa problēmām

                  40 %

                              101

                              Starpfondu finansējums saskaņā ar ERAF (atbalsts ESF-tipa darbībām, kas vajadzīgas, lai pienācīgi īstenotu ERAF darbības daļu, un kas ir tieši saistītas ar to)

                  0 %

                  V.   Stabilas un kvalitatīvas nodarbinātības veicināšana un atbalsts darbaspēka mobilitātei

                              102

                              Darba meklētāju un nenodarbinātu cilvēku, tostarp ilgstošu bezdarbnieku un no darba tirgus attālinātu personu, piekļuve nodarbinātībai, arī ar vietējām nodarbinātības iniciatīvām, kā arī atbalsts darbaspēka mobilitātei

                  0 %

                              103

                              Jauniešu ilgtspējīga integrācija darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītiem jauniešiem, tostarp jauniešiem, kuri pakļauti sociālās atstumtības riskam, un jauniešiem no atstumtām kopienām, arī ar garantijas jauniešiem shēmas īstenošanu

                  0 %

                              104

                              Pašnodarbinātība, uzņēmējdarbība un uzņēmumu radīšana, tostarp inovatīvi mikrouzņēmumi, inovatīvi mazi un vidējie uzņēmumi

                  0 %

                              105

                              Vienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp piekļuve nodarbinātībai, karjeras attīstība, darba un privātās dzīves apvienošana un vienādas samaksas par vienādu darbu veicināšana

                  0 %

                              106

                              Darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanās pārmaiņām

                  0 %

                              107

                              Aktīva un veselīga novecošana

                  0 %

                              108

                              Darba tirgus iestāžu modernizēšana, piemēram, publisku un privātu nodarbinātības dienestu modernizēšana, un atbilstības darba tirgus vajadzībām uzlabošana, tostarp ar pasākumiem, kas uzlabo darbaspēka transnacionālo mobilitāti, kā arī ar mobilitātes shēmām un labāku sadarbību starp iestādēm un attiecīgajām ieinteresētajām personām

                  0 %

                  VI.   Sociālās iekļautības veicināšana, nabadzības un jebkādas diskriminācijas apkarošana

                              109

                              Aktīva iekļaušana, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību

                  0 %

                              110

                              Atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomiskā integrācija

                  0 %

                              111

                              Visu veidu diskriminācijas apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana

                  0 %

                              112

                              Piekļuves uzlabošana cenas ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpei un vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem

                  0 %

                              113

                              Sociālās uzņēmējdarbības un profesionālās integrācijas veicināšana sociālajos uzņēmumos un sociālajā un solidaritātes ekonomikā ar mērķi uzlabot nodarbinātības pieejamību

                  0 %

                              114

                              Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas

                  0 %

                  VII.   Ieguldīt izglītībā, apmācībā un profesionālajā izglītībā prasmju apguvei un mūžizglītībā

                              115

                              Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšana un novēršana un vienlīdzīgas piekļuves veicināšana kvalitatīvai pirmsskolas, pamatskolas un vidusskolas izglītībai, tostarp formālām, neformālām un neoficiālām mācību iespējām, kas ļauj atkārtoti integrēties izglītības iegūšanā un mācībās

                  0 %

                              116

                              Terciārās izglītības vai pielīdzināma līmeņa izglītības kvalitātes, efektivitātes un pieejamības uzlabošana nolūkā palielināt līdzdalības un sasniegumu līmeni, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām

                  0 %

                              117

                              Formālas, neformālas un neoficiālas mūžizglītības vienlīdzīgas pieejamības uzlabošana visām vecuma grupām, darbaspēka zināšanu, prasmju un kompetenču uzlabošana un elastīgu mācību iespēju veicināšana, tostarp ar profesionālo orientāciju un iegūto kompetenču apstiprināšanu

                  0 %

                              118

                              Darba tirgus saistības ar izglītības un apmācības sistēmām uzlabošana, pārejas veicināšana no izglītības uz nodarbinātību un profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un to kvalitātes uzlabošana, tostarp ar vajadzīgo prasmju prognozēšanas mehānismiem, studiju programmu pielāgošanu un uz darbu balstītu mācību programmu, tostarp duālu mācību programmu un māceklības shēmu, izstrādi

                  0 %

                  VIII.   Publisko iestāžu un ieineterēto personu institucionālo spēju uzlabošana un efektīva valsts pārvalde

                              119

                              Investīcijas institucionālajās spējās un efektīvā valsts pārvaldē un publiskajos pakalpojumos valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, lai panāktu reformas, labāku regulējumu un labu pārvaldību

                  0 %

                              120

                              Spēju veidošana visām ieinteresētajām personām, kas īsteno izglītības, mūžizglītības, apmācības un nodarbinātības un sociālo politiku, tostarp izmantojot sektoru un teritoriju paktus, lai mobilizētu valsts, reģionu un vietējā līmeņa reformu ieviešanai

                  0 %

                  IX.   Tehniskā palīdzība

                              121

                              Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un pārbaude

                  0 %

                              122

                              Novērtēšana un pētījumi

                  0 %

                              123

                              Informācija un komunikācija

                  0 %

      2. TABULA.   KODI, KAS ATTIECAS UZ FINANSĒŠANAS DIMENSIJAS VEIDU

                  2.   FINANSĒŠANAS VEIDS

                              01

                              Neatmaksājama dotācija

                              02

                              Atmaksājama dotācija

                              03

                              Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: riska un pašu kapitāls vai līdzvērtīgs instruments

                              04

                              Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: aizdevums vai līdzvērtīgs instruments

                              05

                              Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: garantija vai līdzvērtīgs instruments

                              06

                              Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: procentu likmes subsīdija, garantijas maksas subsīdija, tehniskais atbalsts vai līdzvērtīgs instruments

                              07

                              Balva

      3. TABULA.   KODI, KAS ATTIECAS UZ TERITORIJAS DIMENSIJU

                  3.   TERITORIJAS TIPS

                              01

                              Lielas pilsētu teritorijas (blīvi apdzīvotas > 50 000 iedzīvotāju)

                              02

                              Mazas pilsētu teritorijas (vidēji blīvi apdzīvotas > 5 000 iedzīvotāju)

                              03

                              Lauku teritorijas (reti apdzīvotas)

                              04

                              Makroreģiona sadarbības teritorija

                              05

                              Sadarbības starp valsts vai reģionu programmu jomām valsts kontekstā

                              06

                              ESF transnacionālā sadarbība

                              07

                              Nepiemēro

      4. TABULA.   KODI, KAS ATTIECAS UZ TERITORIJAS DIMENSIJAS ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMU

                  4.   TERITORIJAS ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMI

                              01

                              Integrētie teritoriālie ieguldījumi — Pilsētas

                              02

                              Cita integrēta pieeja ilgtspējīgai pilsētattīstībai

                              03

                              Integrētie teritoriālie ieguldījumi — Citi

                              04

                              Cita integrēta pieeja ilgtspējīgai lauku attīstībai

                              05

                              Cita integrēta pieeja ilgtspējīgai pilsētattīstībai/lauku attīstībai

                              06

                              Sabiedrības virzītas vietējās attīstības iniciatīvas

                              07

                              Nepiemēro

      5. TABULA.   KODI, KAS ATTIECAS UZ TEMATISKO MĒRĶU DIMENSIJU

                  5.   TEMATISKAIS MĒRĶIS (ERAF un Kohēzijas fonds)

                              01

                              Nostiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju

                              02

                              Uzlabot piekļuvi informācijai un komunikācijas tehnoloģijām, to izmantošanu un kvalitāti

                              03

                              Uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju

                              04

                              Atbalstīt pāreju uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku visās nozarēs

                              05

                              Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku novēršanu un vadību

                              06

                              Saglabāt un aizsargāt vidi un uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti

                              07

                              Veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus galvenajās tīkla infrastruktūrās

                              08

                              Veicināt stabilas un kvalitatīvas darba vietas un atbalstīt darbaspēka mobilitāti

                              09

                              Veicināt sociālo iekļautību, apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju

                              010

                              Veikt investīcijas izglītībā, apmācībā un profesionālajā apmācībā prasmju ieguvei, kā arī mūžizglītībā

                              011

                              Publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju uzlabošana un efektīva valsts pārvalde

                              012

                              Nepiemēro (tikai tehniska palīdzība)

      6. TABULA.   KODI, KAS ATTIECAS UZ DIMENSIJU SAISTĪBĀ AR SEKUNDĀRAJIEM TEMATIEM ESF IETVAROS

                              6.

                              ESF SEKUNDĀRAIS TEMATS

                  Koeficienti, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

                              01

                              Atbalsts pārejai uz resursu efektīvu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju

                  100 %

                              02

                              Sociālā inovācija

                  0 %

                              03

                              MVU konkurētspējas veicināšana

                  0 %

                              04

                              Nostiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju

                  0 %

                              05

                              Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas un kvalitātes, kā arī piekļuves uzlabošana tām

                  0 %

                              06

                              Nediskriminācija

                  0 %

                              07

                              Dzimumu līdztiesība

                  0 %

                              08

                              Nepiemēro

                  0 %

      7. TABULA.   KODI, KAS ATTIECAS UZ SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS DIMENSIJU

                  7.   SAIMNIECISKĀ DARBĪBA

                              01

                              Lauksaimniecība un mežsaimniecība

                              02

                              Zvejniecība un akvakultūra

                              03

                              Pārtikas produktu un dzērienu ražošana

                              04

                              Tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu ražošana

                              05

                              Transportlīdzekļu ražošana

                              06

                              Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana

                              07

                              Citas konkrēti neminētas rūpniecības nozares

                              08

                              Celtniecība

                              09

                              Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde (tostarp enerģētiskā kurināmā ieguve)

                              10

                              Elektroenerģija, gāze, siltumapgāde, siltais ūdens un gaisa kondicionēšana

                              11

                              Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija

                              12

                              Transports un uzglabāšana

                              13

                              Informācija par komunikācijas darbībām, tostarp telekomunikācijas, informācijas pakalpojumu darbībām, datorprogrammēšanu, konsultācijām un saistītām darbībām

                              14

                              Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība

                              15

                              Tūrisma, izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumu darbības

                              16

                              Finanšu un apdrošināšanas darbības

                              17

                              Darbības ar nekustamo īpašumu, noma un darījumi

                              18

                              Valsts pārvalde

                              19

                              Izglītība

                              20

                              Cilvēku veselības jomas darbības

                              21

                              Sociālā darba darbības, komunālie, sociālie un personiskie pakalpojumi

                              22

                              Darbības, kas saistītas ar vidi un klimata pārmaiņām

                              23

                              Māksla, izklaide, radošās nozares un atpūta

                              24

                              Citi konkrēti neminēti pakalpojumi

      8. TABULA.   KODI, KAS ATTIECAS UZ ATRAŠANĀS VIETAS DIMENSIJU
      8.
                     ATRAŠANĀS VIETA (2)

                  Kods

                  Vieta

                  Reģiona vai teritorijas kods, kurā darbība atrodas/tiek veikta, kā norādīts statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS), kas iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1059/2003 (3) pielikumā.

         (1)  Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds un Eiropas Sociālais fonds.

         (2)  Attiecas vienīgi uz investīcijām, kas saistītas ar vides aizsardzību vai kuras papildina investīcijas, kas vajadzīgas, lai mazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz vidi.

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

      II PIELIKUMS

         Koeficienti, ko izmanto, lai aprēķinātu atbalsta summas klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar 2. pantu

                  Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (1) pants

                  Prioritāte/prioritārā joma

                  Koeficients

                  5. panta 3. punkta b) apakšpunkts

                  Lauku saimniecību riska novēršana un pārvaldības atbalsts

                  40 %

                  5. panta 4. punkts

                  Atjaunot, saglabāt un uzlabot ekosistēmas, kas saistītas ar lauksaimniecību un mežsaimniecību (visas prioritārās jomas)

                  100 %

                  5. panta 5. punkts

                  Veicināt resursu efektīvu izmantošanu un atbalstīt pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē (visas prioritārās jomas)

                  100 %

                  5. panta 6. punkta b) apakšpunkts

                  Sekmēt vietējo attīstību lauku apvidos

                  40 %

         (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

      III PIELIKUMS

         Koeficienti, ko izmanto, lai aprēėinātu atbalsta summas klimata pārmaiĦu mērėu sasniegšanai attiecībā uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu saskaĦā ar 3. pantu

                  Pasākuma nosaukums

                  Pagaidu numerācija

                  Koeficients

            I   NODAĻA

                  Inovācija

                  28. pants

                  0 %* (1)

                  Konsultāciju pakalpojumi

                  29. pants

                  0 %

                  Zinātnieku un zvejnieku partnerības

                  30. pants

                  0 %*

                  Cilvēkkapitāla un sociālā dialoga veicināšana – apmācība, tīklu veidošana un sociālais dialogs

                  31. pants

                  0 %*

                  Cilvēkkapitāla un sociālā dialoga veicināšana –atbalsts laulātajiem un dzīves partneriem

                  31. panta 2. punkts

                  0 %*

                  Cilvēkkapitāla un sociālā dialoga veicināšana – mācekļi uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem

                  31. panta 3. punkts

                  0 %*

                  Dažādošana un jauni ienākumu veidi

                  32. pants

                  0 %*

                  Atbalsts jauniem zvejniekiem uzņēmējdarbības uzsākšanai

                  32.a pants

                  0 %

                  Veselība un drošība

                  33. pants

                  0 %

                  Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana

                  33.a pants

                  40 %

                  Zvejas darbību pilnīga izbeigšana

                  33.b pants

                  100 %

                  Kopieguldījumu fondi nelabvēlīgu klimatisko apstākļu un vides katastrofu gadījumā

                  33.c pants

                  40 %

                  Atbalsts sistēmām zvejas iespēju iedalīšanai

                  34. pants

                  40 %

                  Atbalsts saglabāšanas pasākumu izstrādei un īstenošanai

                  35. pants

                  0 %

                  Zvejas ietekmes uz jūras vidi ierobežošana un zvejas pielāgošana sugu aizsardzībai

                  36. pants

                  40 %

                  Ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu saistīta inovācija

                  37. pants

                  40 %

                  Jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana – atkritumu savākšana

                  38. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                  0 %

                  Jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana – labākas resursu apsaimniekošanas vai saglabāšanas veicināšana, stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība, uzstādīšana vai modernizēšana, aizsardzības un pārvaldības plānu sagatavošana attiecībā uz NATURA 2000 teritorijām un īpaši aizsargājamām teritorijām, aizsargājamo jūras teritoriju, tostarp NATURA 2000 teritoriju, apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings, izpratnes veicināšana par vides jautājumiem, līdzdalība citās darbībās, kuru mērķis ir uzturēt un uzlabot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas pakalpojumus.

                  38. panta 1. punkta b)-e), ea) un f) apakšpunkts

                  40 %

                  Jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana – zīdītāju un putnu nozvejai radīto zaudējumu kompensācijas mehānismi

                  38. panta 1. punkta eb) apakšpunkts

                  0 %

                  Klimata pārmaiņu mazināšana – ieguldījumi zvejas kuģos

                  39. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                  100 %

                  Klimata pārmaiņu mazināšana – energoefektivitātes auditi un sistēmas

                  39. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                  100 %

                  Energoefektivitāte – pētījumi, ar ko paredzēts novērtēt alternatīvu dzinēju un korpusu būves sistēmu devumu

                  39. panta 1. punkta c) apakšpunkts

                  40 %

                  Galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņa vai modernizācija

                  39. panta 2. punkts

                  100 %

                  Pievienotā vērtība, produktu kvalitāte un nevēlamas nozvejas izmantošana

                  40. pants

                  0%

                  Zvejas ostas, izkraušanas vietas un izsoles nami un patvēruma vietas – ieguldījumi ar nolūku uzlabot zvejas ostu un izsoles namu infrastruktūru vai izkraušanas vietas un patvēruma vietas

                  41. panta 1. punkts

                  40 %

                  Zvejas ostas, izkraušanas vietas un izsoles nami un patvēruma vietas – ieguldījumi, kas palīdzētu ievērot pienākumu izkraut visas nozvejas

                  41. panta 2. punkts

                  0%

                  Zvejas ostas, izkraušanas vietas un izsoles nami un patvēruma vietas – ieguldījumi, kas uzlabo zvejnieku drošību

                  41. panta 3. punkts

                  0%

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – ieguldījumi kuģos vai individuālajā aprīkojumā, kā norādīts 33. pantā

                  42. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                  0*%

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – ieguldījumi aprīkojumā un darbības veidos, kā minēts 36. un 37. pantā.

                  42. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – ieguldījumi kuģos un energoefektivitātes auditā un sistēmās

                  42. panta 1. punkta c) apakšpunkts

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – cilvēkkapitāla un sociālā dialoga veicināšana

                  42. panta 1. punkta aa) apakšpunkts

                  0 %

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – zvejas ostas, izkraušanas vietas un patvēruma vietas

                  42. panta 1. punkta d) apakšpunkts

                  0 %

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – ieguldījumi nozvejoto zivju vērtības vai kvalitātes uzlabošanai

                  42. panta 1. punkta da) apakšpunkts

                  0 %

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – jaunu zvejnieku uzņēmējdarbības uzsākšana

                  42. panta 1.a punkts

                  0 %

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – inovācijas attīstība un veicināšana

                  42. panta 1.b punkts

                  0 %*

                  Zveja iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu fauna un flora – ūdens faunas un floras aizsardzība un attīstība

                  42. panta 5. punkts

                  40 %

            II   NODAĻA

                  Inovācija

                  45. pants

                  0 %*

                  Produktīvi ieguldījumi akvakultūrā

                  46. pants

                  0 %*

                  Akvakultūras saimniecībām paredzēti pārvaldības, aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumi

                  48. pants

                  0 %*

                  Cilvēkkapitāla un tīklu veidošanas veicināšana

                  49. pants

                  0 %*

                  Akvakultūras audzētavu potenciāla palielināšana

                  50. pants

                  40 %

                  Jaunu ilgtspējīgu akvakultūras audzētāju darbības rosināšana

                  51. pants

                  0 %

                  Pāreja uz vides vadības un audita sistēmām un bioloģisko akvakultūru

                  53. pants

                  40 %

                  Akvakultūra, kas nodrošina vides pakalpojumus

                  54. pants

                  40 %

                  Pasākumi sabiedrības veselības jomā

                  55. pants

                  0 %

                  Dzīvnieku veselības un labturības pasākumi

                  56. pants

                  0 %

                  Akvakultūras krājuma apdrošināšana

                  57. pants

                  40 %

            III   NODAĻA

                  Sagatavošanās atbalsts

                  63. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                  0 %

                  Vietējās attīstības stratēģiju īstenošana

                  65. pants

                  40 %

                  Sadarbības pasākumi

                  66. pants

                  0 %*

                  Kārtējās izmaksas un aktivizēšana

                  63. panta 1. punkta d) apakšpunkts

                  0 %

            IV   NODAĻA

                  Ražošanas un tirdzniecības plāni

                  69. pants

                  0 %*

                  Uzglabāšanas atbalsts

                  70. pants

                  0 %

                  Tirdzniecības pasākumi

                  71. pants

                  0 %*

                  Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde

                  72. pants

                  40 %

            V   NODAĻA

                  Kompensācijas režīms

                  73. pants

                  0 %

            VI   NODAĻA

                  Kontrole un noteikumu izpilde

                  78. pants

                  0 %

                  Datu vākšana

                  79. pants

                  0 %*

            VII   NODAĻA

                  Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu ierosmes

                  79.a pants

                  0 %

            VIII   NODAĻA

                  Integrētā jūras uzraudzība

                  79.b panta 1. punkta a) apakšpunkts

                  40 %

                  Jūras vides aizsardzības veicināšana un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīga izmantošana

                  79.b panta 1. punkta b) apakšpunkts

                  40 %

         (1)  Saskaņā ar 3.panta 2. punktu 40 % koeficientu var piemērot pasākumiem, kas tabulā atzīmēti ar zvaigznīti *.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/211 (2017. gada 7. februāris), ar ko paredz atļauju no Bacillus subtilis (LMG-S 15136) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparātu lietot par barības piedevu mājputniem, atšķirtiem sivēniem un gaļas cūkām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 322/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 516/2007 (atļaujas turētājs Beldem, uzņēmuma Puratos NV struktūrvienība) (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
                  8.2.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 33/23

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/211
      (2017. gada 7. februāris),
      ar ko paredz atļauju no Bacillus subtilis (LMG-S 15136) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparātu lietot par barības piedevu mājputniem, atšķirtiem sivēniem un gaļas cūkām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 322/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 516/2007 (atļaujas turētājs Beldem, uzņēmuma Puratos NV struktūrvienība)
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti.

                  (2)

                  Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK no Bacillus subtilis (LMG-S 15136) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparātu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1259/2004 (3) uz neierobežotu laiku atļāva lietot par barības piedevu gaļas cāļiem, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1206/2005 (4) – atšķirtiem sivēniem, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 516/2007 (5) – gaļas cūkām un gaļas tītariem, un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 322/2009 (6) – dējējvistām. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu barības līdzekli iekļāva Lopbarības piedevu reģistrā. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 minēto preparātu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 242/2007 (7) uz desmit gadiem atļāva lietot arī pīlēm.

                  (3)

                  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums, kurā lūdza atkārtoti izvērtēt no Bacillus subtilis (LMG-S 15136) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparātu kā barības piedevu mājputniem, atšķirtiem sivēniem un gaļas cūkām. Pieteikuma iesniedzējs lūdza minēto piedevu klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

                  (4)

                  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2016. gada 13. jūlija atzinumā (8) secināja, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, no Bacillus subtilis (LMG-S 15136) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde arī secināja, ka minētā preparāta lietošana ir potenciāli efektīva gaļas cāļiem, dējējvistām, atšķirtiem sivēniem un gaļas cūkām. Šo secinājumu var attiecināt arī uz pirmdējējām jaunvistiņām un vaislas vistām. Turklāt Iestāde arī uzskatīja, ka secinājumus par efektivitāti var ekstrapolēt uz mazāk izplatītu sugu gaļas mājputniem, vaislas mājputniem un dējējmājputniem. Tā uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

                  (5)

                  Attiecībā uz gaļas tītariem Iestāde arī secināja, ka divos pētījumos bija gūti pierādījumi par labvēlīgu ietekmi uz galīgo ķermeņa masu un barības patēriņa un svara pieauguma koeficientu. Trešo pētījumu, kurā barības patēriņa un svara pieauguma koeficients bija ievērojami lielāks nekā jau izvērtētais un pieņemtais koeficients iepriekšējā atļaujas izvērtējumā, Iestāde neuzskatīja par nozīmīgu. Līdztekus ilgstošai lietošanas pieredzei minētie pierādījumi tika uzskatīti par būtisku liecību tam, ka zootehniskie parametri uzlabojas, tāpēc tika uzskatīts, ka sniegtie dati atbilst nosacījumiem, ar ko pierāda piedevas efektivitāti gaļas tītariem.

                  (6)

                  No Bacillus subtilis (LMG-S 15136) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tādēļ minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

                  (7)

                  Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 322/2009. Regula (EK) Nr. 516/2007 būtu jāatceļ.

                  (8)

                  Drošības apsvērumi neprasa atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

                  (9)

                  Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Atļauja
      Pielikumā aprakstīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā saskaņā ar minētajā pielikumā ietvertajiem nosacījumiem.
      2. pants
      Regulas (EK) Nr. 1259/2004 grozījums
      Regulas (EK) Nr. 1259/2004 VI pielikumu svītro.
      3. pants
      Regulas (EK) Nr. 1206/2005 grozījums
      Regulas (EK) Nr. 1206/2005 I pielikumā svītro ierakstu “E 1606 endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)”.
      4. pants
      Regulas (EK) Nr. 322/2009 grozījums
      Regulas (EK) Nr. 322/2009 I pielikumu svītro.
      5. pants
      Atcelšana
      Regulu (EK) Nr. 516/2007 atceļ.
      6. pants
      Pārejas pasākumi
      Pielikumā norādīto preparātu un šo preparātu saturošu barību, kas ražoti un marķēti pirms 2017. gada 28. augusta saskaņā ar noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms 2017. gada 28. februāra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
      7. pants
      Stāšanās spēkā
      Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 7. februārī

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

         (2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

         (3)  Komisijas 2004. gada 8. jūlija Regula (EK) Nr. 1259/2004 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas jau atļautas barības piedevas (OV L 239, 9.7.2004., 8. lpp.).

         (4)  Komisijas 2005. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1206/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot noteiktas piedevas dzīvnieku barībā (OV L 197, 28.7.2005., 12. lpp.).

         (5)  Komisijas 2007. gada 10. maija Regula (EK) Nr. 516/2007 par pastāvīgu atļauju izmantot piedevu dzīvnieku barībā (OV L 122, 11.5.2007., 22. lpp.).

         (6)  Komisijas 2009. gada 20. aprīļa Regula (EK) Nr. 322/2009 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas (OV L 101, 21.4.2009., 9. lpp.).

         (7)  Komisijas 2007. gada 6. marta Regula (EK) Nr. 242/2007 par atļauju izmantot endo-1,4-beta ksilanāzi EC 3.2.1.8 (Belfeed B1100MP un Belfeed B1100ML) kā barības piedevu (OV L 73, 13.3.2007., 1. lpp.).

         (8)  EFSA Journal 2016; 14(9):4562.

         PIELIKUMS

                     Piedevas identifikācijas numurs

                     Atļaujas turētāja nosaukums

                     Piedeva

                     Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

                     Dzīvnieku suga vai kategorija

                     Maksimālais vecums

                     Minimālais saturs

                     Maksimālais saturs

                     Citi noteikumi

                     Atļaujas derīguma termiņš

                     Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                        Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

                     4a1606i

                        Beldem, uzņēmuma Puratos NV struktūrvienība

                     Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8

                        Piedevas sastāvs

                     No Bacillus subtilis LMG-S 15136 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (EC 3.2.1.8) preparāts ar minimālo aktivitāti 400 SV (1)/g
                     Cietā un šķidrā veidā.

                     Mājputni

                     —

                     10 SV

                     —

                                 1.

                                 Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

                                 2.

                                 Lietošanai atšķirtiem sivēniem, kuru svars nepārsniedz 35kg.

                                 3.

                                 Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

                     2027. gada 28. februāris

                        Aktīvās vielas raksturojums

                     No Bacillus subtilis LMG-S 15136 iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (EC 3.2.1.8)

                     Atšķirti sivēni

                     —

                     10 SV

                     —

                        Analītiskā metode
                         (2)

                     Ksilanāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

                                 —

                                 kolorimetriskā metode, ar ko nosaka reducējošo cukuru daudzumu, kuru 3,5-dinitrosalicilskābes (DNS) klātbūtnē atbrīvo ksilanāzes iedarbība uz bērza koksnes substrātu.

                           Ksilanāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai premiksos un barībā:

                                 —

                                 kolorimetriska metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru ksilanāze izdala no kviešu arabinoksilāna substrātiem, kas saistīti ar azurīnu.

                     Gaļas cūkas

                     —

                     10 SV

                     —

            (1)  1 SV ir fermenta daudzums, kas pH 4,5 vidē un 30 °C temperatūrā vienā minūtē no bērza koksnes ksilāna atbrīvo 1 mikromolu reducējošo cukuru (ksilozes ekvivalentu).

            (2)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm pieejama references laboratorijas tīmekļvietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 837/2014 ( 2014. gada 31. jūlijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā ( ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА ( LUKANKA PANAGYURSKA ) (GTĪ))

text:
               1.8.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 230/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 837/2014
   (2014. gada 31. jūlijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА (LUKANKA PANAGYURSKA) (GTĪ))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Bulgārijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА (LUKANKA PANAGYURSKA), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА (LUKANKA PANAGYURSKA) būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА (LUKANKA PANAGYURSKA) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 31. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 89, 28.3.2014., 57. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1351 (2017. gada 19. jūlijs), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. jūlijam iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

text:
               20.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 188/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1351
   (2017. gada 19. jūlijs),
   ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. jūlijam iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. jūlijam iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

               (3)

               Daudzumi, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. jūlijam iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 3. punktu kopā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

               (4)

               Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. jūlijam iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

               (5)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Daudzumiem, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikuma A daļā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir norādīti šīs regulas pielikuma A daļā.
   2. pants
   1.   Daudzumiem, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikuma B daļā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importēšanas tiesību pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir norādīti šīs regulas pielikuma B daļā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 19. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regula (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.).

      (3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      PIELIKUMS
      A DAĻA

                  Grupas numurs

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
                  (%)

                  Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam
                  (kg)

                  1

                  09.4211

                  0,274457

                  —

                  2

                  09.4212

                  74,158919

                  —

                  4A

                  09.4214

                  0,337724

                  —

                  09.4251

                  0,823047

                  —

                  09.4252

                  1,363030

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,271003

                  —

                  09.4260

                  0,291179

                  —

                  7

                  09.4217

                  —

                  33 648 800

                  8

                  09.4218

                  —

                  6 957 600

            B DAĻA

                  Grupas numurs

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
                  (%)

                  Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam
                  (kg)

                  5A

                  09.4215

                  0,466201

                  —

                  09.4254

                  0,484732

                  —

                  09.4255

                  1,757474

                  —

                  09.4256

                  —

                  3 650 002


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 988/2012 ( 2012. gada 25. oktobris ), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 543/2011 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu mandarīniem un sacumām, klementīniem, artišokiem, apelsīniem un kabačiem

text:
               26.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 297/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 988/2012
   (2012. gada 25. oktobris),
   ar ko groza Regulu (ES) Nr. 543/2011 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu mandarīniem un sacumām, klementīniem, artišokiem, apelsīniem un kabačiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. panta b) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), ir paredzēta tās XVIII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzība. Šī uzraudzība tiek veikta atbilstīgi kārtībai, kas paredzēta 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3).

               (2)

               Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2009., 2010. un 2011. gadu, būtu jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz mandarīniem un sacumām, klementīniem, artišokiem un apelsīniem no 2012. gada 1. novembra un attiecībā uz kabačiem – no 2013. gada 1. janvāra.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011.

               (4)

               Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 XVIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 25. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      (3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

      (4)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

      PIELIKUMS

            “XVIII PIELIKUMS
            PAPILDU IEVEDMUITAS NODOKĻI: IV SADAĻAS I NODAĻAS 2. IEDAĻA
            Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka preču apraksta formulējumam ir vienīgi orientējoša nozīme. Šajā pielikumā papildu nodokļu piemērošanas jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas dienā.

                        Kārtas numurs

                        KN kods

                        Preču apraksts

                        Piemērošanas laikposms

                        Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu
                        (tonnās)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomāti

                        No 1. oktobra līdz 31. maijam

                        486 943

                        78.0020

                        No 1. jūnija līdz 30. septembrim

                        34 241

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Gurķi

                        No 1. maija līdz 31. oktobrim

                        13 402

                        78.0075

                        No 1. novembra līdz 30. aprīlim

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Artišoki

                        No 1. novembra līdz 30. jūnijam

                        37 475

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Kabači

                        No 1. janvāra līdz 31. decembrim

                        85 538

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsīni

                        No 1. decembra līdz 31. maijam

                        468 160

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementīni

                        No 1. novembra līdz februāra beigām

                        86 205

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi

                        No 1. novembra līdz februāra beigām

                        93 949

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citroni

                        No 1. jūnija līdz 31. decembrim

                        311 193

                        78.0160

                        No 1. janvāra līdz 31. maijam

                        101 513

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Galda vīnogas

                        No 21. jūlija līdz 20. novembrim

                        76 299

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Āboli

                        No 1. janvāra līdz 31. augustam

                        703 063

                        78.0180

                        No 1. septembra līdz 31. decembrim

                        73 884

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Bumbieri

                        No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

                        225 388

                        78.0235

                        No 1. jūlija līdz 31. decembrim

                        33 797

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Aprikozes

                        No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

                        4 908

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Ķirši, izņemot skābos ķiršus

                        No 21. maija līdz 10. augustam

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        Persiki, arī gludie persiki un nektarīni

                        No 11. jūnija līdz 30. septembrim

                        14 577

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Plūmes

                        No 11. jūnija līdz 30. septembrim

                        7 924”