title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1149/2013 ( 2013. gada 14. novembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Rillettes de Tours (AĢIN))

text:
               15.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 305/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1149/2013
   (2013. gada 14. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Rillettes de Tours (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 ir atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Francijas iesniegtais pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Rillettes de Tours, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Nīderlande saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu ir iesniegusi Komisijai paziņojumu par iebildumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 3. punktu Komisija 2013. gada 12. februāra vēstulē Francijas iestādēm nosūtīja saņemtos iebildumus, tādējādi uzsākot atbilstīgās triju mēnešu konsultācijas.

               (5)

               Minētajā periodā ir panākta vienošanās, tāpēc nosaukums Rillettes de Tours būtu jāreģistrē.

               (6)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu publicētajā informācijā ir veikti nebūtiski grozījumi. Ievērojot Nīderlandes piezīmes attiecībā uz vienotā dokumenta 3.3. punkta noteikumiem par izmantoto cūku izcelsmes kritērijiem, Francijas iestādes gan no specifikācijas, gan vienotā dokumenta svītroja punktus, kas attiecas uz cūku ģenētisko izcelsmi. Tāpēc vajadzētu publicēt vienotā dokumenta grozīto redakciju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Regulas II pielikumā sniegts konsolidēts vienotais dokuments, kurā izklāstīti specifikācijas galvenie elementi.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 14. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (3)  OV C 183, 23.6.2012., 16. lpp.

      I. PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

      FRANCIJA

         Rillettes de Tours (AĢIN)

      II PIELIKUMS

         Konsolidēts vienotais dokuments

      Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

         RILLETTES DE TOURS

      EK Nr. FR-PGI-0005-00845-18.1.2011.

         AĢIN (X) ACVN ( )

      1.   Nosaukums

      Rillettes de Tours
      2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

      Francija
      3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

      3.1.   Produkta veids

                  1.2. grupa.

                  Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

            3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums 1. punktā

      Produkts ir ziežams gaļas izstrādājums, ko piedāvā fasētu burkās, podiņos, ar apertizācijas paņēmienu sterilizētos stikla traukos vai uz maizes. Burkās un podiņos produkts var būt pārklāts ar cūku tauku kārtu, lai tas labāk uzglabātos.

         Rillettes de Tours iegūst, katliņā ilgi vārot cūku taukos cūkas vai cūku māšu gaļu, kas iepriekš sagriezta (vismaz 6 × 6 cm lielos) gabalos. Šī gaļa var būt aromatizēta ar baltvīnu vai vīnogu degvīnu. Gatavojot pievieno sāli (bez nitrītsāls), bet var pievienot arī piparus, pārtikas krāsvielu E150a vai aromatizētāju Patrelle (uz glikozes bāzes).
      Pēc krāsas Rillettes de Tours dradži ir vienmērīgi zeltaini gaiši (Pantone 142 U) līdz brūngani zeltaini (Pantone 161 U).
      Dradžiem ir šķiedraina tekstūra, ko veido skaidri saskatāmas gaļā saglabājušās muskuļšķiedras (vairāk nekā 2 cm garumā) un gaļas gabaliņi.
      Attaukota produkta mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 68 %; tas piešķir produktam sausu konsistenci.

         Rillettes de Tours dradžiem ir arī apceptas gaļas garša.
      Turklāt fizikāli ķīmisko īpašību ziņā gatavais produkts atbilst šādām prasībām: tauku saturs ≤ 42 % (ja APM (attaukota produkta mitrums) ir 68 %), kopējais šķīstošo cukuru saturs < 0,5 % (ja APM ir 68 %), kolagēna attiecība pret proteīdiem ≤ 19 %.
      3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

      Cūku mātēm no atšķiršanas līdz nokaušanai jādod vismaz 15 dienu laika atpūtai. Minimālais kaušanas vecums ir 172 dienas; pirms cūku nogādāšanas lopkautuvē tās obligāti 12 stundas jābadina. Tiek prasīts, lai silta cūkas liemeņa svars būtu vismaz 85 kg. Šāds svars noteikts, lai pastiprinātu gaļas garšas īpašības.
      Lai gatavajam produktam būtu labāka kvalitāte, šķiņķa un fileja gabalos (vienīgi četrstūrveida daļa un viducis) jābūt vismaz 25 % liesuma. Pārējo gaļu iegūst no pleca, muguras (no pirmās līdz pusliemeņa ceturtajai ribai) un krūtīm (izņemot pupus).
      Lai pastiprinātu gaļas sanitārās un garšas īpašības, tā jāpiegādā svaiga. Svaigai gaļai jābūt vismaz 75 % no produkta ražošanai izmantojamās gaļas kopējā daudzuma. Gaļu, ko dradžu ražotājs sasaldējis, drīkst turēt – 18 °C ne ilgāk par vienu mēnesi. Saldētas gaļas iepirkumus veikt aizliegts.
      Vīns, ko ražotājs var izmantot, ja vēlas, drīkst būt tikai baltvīns, kas iegūts no ‘Chenin’ vīnogulāju baltajām vīnogām. Šīs vīnogas ir specifiski sausas un maigas.
      Vīnā saglabājas daži grami atlikumcukuru, kas piešķir vīnam saldu pēcgaršu, kura kontrastē ar Rillettes de Tours sāļumu. ‘Chenin’ vīnogām ir raksturīgs aromāts, kas saistīts ar minerālvielu un kaļķa klātieni un kas līdzsvaro Rillettes de Tours raksturīgo kūpinājuma un sāļuma garšu. Turklāt šo vīnogu svaigums, skābenums un augļainuma aromāts līdzsvaro dradžu taukainumu un pastiprina to garšu.
      Ražotājs pēc izvēles var izmantot arī vīnogu degvīnu.
      Attiecībā uz vīna un vīnogu degvīna izcelsmi ģeogrāfiska ierobežojuma nav.
      3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

      —
      3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

      Ģeogrāfiskajā apgabalā, kas definēts 4. punktā, norisinās šādi Rillettes de Tours ražošanas posmi: gaļas sagatavošana, apcepšana, vārīšana, atpūtināšana, beidzamā vārīšana.
      3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

      —
      3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

      Uz marķējuma jābūt norādītam AĢIN Rillettes de Tours.
      Līdztekus tiesību aktos paredzētajām norādēm jābūt:

                  1)

                  tirdzniecības markai;

                  2)

                  Eiropas Savienības AĢIN logotipam;

                  3)

                  sūdzību adresāta vārdam un uzvārdam / nosaukumam un koordinātām.

            4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

      Tā ģeogrāfiskā apgabala robežas, kurš izraudzīts Rillettes de Tours sākotnējai izgatavošanai un iepakošanai, noteiktas, ievērojot šādus faktorus:

                  —

                  apgabals ar Tūru (Tours) centrā atbilst apvidum, kurā gatavo dradžus pēc Rillettes de Tours receptes. Aiz šā ģeogrāfiskā apgabala robežām dradžu recepte ir cita. Šo norobežojumu papildina dabisks šķērslis – Bercé mežs starp Sarthe un Indre-et-Loire,

                  —

                  ģeogrāfiskais apgabals ar šādi noteiktām robežām samērā tuvu atbilst senajai Turēnas (Touraine) provincei.

            Šo apgabalu veido Indre et Loire (37) departaments un kaimiņos esošo departamentu kantoni, kas robežojas ar Indre et Loire departamentu, izņemot Sarthe (72) departamenta kantonus.
      5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

      Saiknes ar ģeogrāfisko apgabalu pamatā ir Rillettes de Tours specifiskās īpašības, ko produkts iegūst, tā ražošanas posmos liekot lietā Turēnas novada vietējo tradicionālo zinātību, kas tur saglabājas joprojām. Šī zinātība un produkta specifiskās īpašības nosaka tā reputāciju, kas patērētāja apziņā cieši saistīta ar ģeogrāfisko apgabalu.
      5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

         Klimatiskie faktori

      Turēnas novadam raksturīgs maigs, taču relatīvi mitrs klimats, kas kavējis tādas žāvētu gaļas izstrādājumu ražošanas dabisku attīstību, kāda vērojama Francijas dienvidos. Tāpēc, lai dradži šādos klimatiskajos apstākļos būtu uzglabājami, tie tiek vārīti. Savukārt vīnogulājiem šāds klimats ir labvēlīgs: saražotās vīna produkcijas apjoms šeit ir ievērojams – arī tas ietekmējis Rillettes de Tours aromatizēšanai izmantojamo vielu izvēli.

         Cilvēkfaktori

      Turēnas zemnieki dradžus gatavojuši jau kopš viduslaikiem. Līdz 18. gs. beigām ražošanas ģeogrāfiskā izplatība bijusi ļoti ierobežota – tā norisinājusies Turēnas lauku apvidos un dažās Mēnas (Maine) lopkopības saimniecībās.
      19. gs. sākumā vietējie gaļas izstrādājumu mājražotāji pārņem šo zemnieku recepti, pielāgo to savai zinātībai un nodod no paaudzes paaudzē. Turēnas novadā dradži tad kļūst par Rillettes de Tours.
      Viens no galvenajiem uzlabojumiem dradžu ražošanā ir ne vairs pārpalikumu, bet gan īstas gaļas gabalu izmantošana. Jaunu uzglabāšanas paņēmienu attīstība – vārīšana vaļējā katlā, kas dod diezgan sausas konsistences produktu, – ļauj samazināt tauku saturu un palielināt gaļas saturu dradžos, tādējādi darot produktu augstvērtīgāku. Tā ir Tūras pilsētai un Turēnas novadam tipiska pārtikas produktu gatavošanas prasme, ko mājamatnieki izkopuši. Šādi gatavots produkts pirmoreiz aprakstīts 1865. gadā dažos nozares izdevumos.

         Tautsaimnieciskie faktori

      Turēnā rūpniecības tīkls ir mazattīstīts. Tas bijis par iemeslu tam, ka gaļas izstrādājumu nozare attīstījusies vāji, un tāpēc Turēnā tā visumā palikusi ļoti mājamatnieciska.
      Šodien gaļas izstrādājumu ražotāji joprojām gatavo Rillettes de Tours un savu recepti nodod mācekļiem.
      5.2.   Produkta specifika

         Rillettes de Tours vārīšanu veic pēc vaļējā paņēmiena platas formas katlos. Vārīšana ir ilga un tradicionāli norisinās trijos posmos: gaļas apcepšana pirms vārīšanas (no 15 minūtēm līdz 1 stundai 95 °C līdz 115 °C temperatūrā), kam seko lēnas vārīšanas posms (no 5 stundām 30 minūtēm līdz 12 stundām 65 °C līdz 95 °C temperatūrā) un, visbeidzot, īss bet straujš vārīšanas posms jeb beidzamā uzkarsēšana (no 10 līdz 20 minūtēm 95 °C līdz 115 °C temperatūrā).
      Liesas gaļas gabalu apcepšana vārīšanas sākumā un ilgā vārīšana vaļējā katliņā, kas specifiski raksturīga Rillettes de Tours dradžiem, līdztekus produkta dehidratācijai rada arī garšas un aromāta vielas, kas jo īpaši saistītas ar Majāra reakciju un raksturīgas apceptas gaļas garšai.
      Gaļas gabalu ilgstoša vārīšana to taukos ļauj iegūt iekonservējušos produktu. Gabaliņu atdalīšanās tiek panākta tikai ar vārīšanu bez sapluinīšanas un sadauzīšanas. Tādējādi produktā saglabājas garas muskuļšķiedras.
      Visbeidzot, Rillettes de Tours sauso konsistenci, kuru to ražošanas aizsākumā panāca, lai nodrošinātu dradžu uzglabāšanos, iegūst pēc tradicionālā vārīšanas paņēmiena vaļējā platas formas katlā ar lielu virsmu labākai iztvaikošanai. Arī beidzamās uzkarsēšanas mērķis vienmēr ir veicināt iztvaikošanu pagatavošanas procesa beigās.
      5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

      Saiknes ar ģeogrāfisko apgabalu pamatā vienlaikus ir gan Turēnas vietējā tradicionālā zinātība, kuru izmantojot radītas Rillettes de Tours specifiskās īpašības, gan arī reputācija, kas patērētāja apziņā cieši saistīta ar ģeogrāfisko apgabalu.

         Zinātība

      Vājais mitruma saturs, kas iesākumā veicināja Rillettes de Tours uzglabājamību mitra klimata reģionā, turpmākā gaitā ļāva attīstīt šā produkta tirdzniecību aiz Turēnas robežām; ar nelielo mitruma saturu konkrēti izskaidrojama produkta reputācija, kuras pamatā ir tā konsistence, kas sausāka nekā kaimiņu reģionos gatavotu dradžu konsistence.
      Sausās konsistences saglabāšanu laika gaitā var izskaidrot arī ar to, ka ražotājiem, kas vairumā bija mājamatnieki, produkcijas iznākums rūpēja mazāk. Produkcijas iznākums ir zemāks par 80 % – tas ir krasi zemāks rādītājs nekā vairumam citu dradžu.

         Rillettes de Tours zemais mitruma saturs ļauj tos pagatavot, neizmantojot konservantus, kaut arī to lietošanu atļauj tiesību akti.
      Līdz ar iepriekš minēto izteikti mājamatniecisko ražošanas tīklu un zināšanu nodošanu, galvenokārt izmantojot mācekļus, dradžu ražotāju zinātība Turēnas novadā ir palikusi ļoti vietēja. Tam ir savs pamats, jo mācekļu apmācība mājamatniecībā notiek galvenokārt vienā un tajā pašā departamentā vai tiešā tā tuvumā.
      Ciešas saiknes saglabāšanos ar ģeogrāfisko apgabalu apstiprina fakts, ka 90 % Rillettes de Tours konkursu laureātu cēlušies no šā apgabala.

         Reputācija

         Rillettes de Tours specifika ļāvusi šiem dradžiem iemantot labi nostiprinājušos reputāciju. Šos mājražošanā gatavotos dradžus pirmoreiz cildinājis turēnietis Balzaks savā 1835. gadā izdotajā romānā “Lilija ielejā”.
      Kopš 20. gs. sākuma Rillettes de Tours raisa entuziasmu visas valsts mērogā. 1933. gadā Kirnonskis (Curnonsky) savā darbā Les trésors gastronomiques de la France (“Francijas gastronomijas dārgumi”) min, ka “Turēnas gaļas izstrādājumi iemantojuši vispārēju un pelnītu slavu: Rillettes de Tours apriņķojuši pasauli”.
      Turēnas novadā katru gadu tiek rīkots konkurss, lai izraudzītos labāko Rillettes de Tours produkciju. Par šo atzinību katru gadu sacenšas aptuveni trīsdesmit mājražotāju. 2011. gadā Parīzes Vispārējā lauksaimniecības izstāde apstiprināja produkta reputāciju, Rillettes de Tours dradžiem atvēlot atsevišķu stendu.

         Atsauce uz specifikācijas publikāciju

      (Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
      https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPRillettesdeToursV2.pdf

         (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/264 ( 2015. gada 18. februāris ) par atļauju lietot neohesperidīna dihidrohalkonu par barības piedevu aitām, zivīm, suņiem, teļiem un konkrētu kategoriju cūkām  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               19.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 45/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/264
   (2015. gada 18. februāris)
   par atļauju lietot neohesperidīna dihidrohalkonu par barības piedevu aitām, zivīm, suņiem, teļiem un konkrētu kategoriju cūkām
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pants nosaka, ka barības piedeva atkārtoti jāizvērtē atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2).

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK neohesperidīna dihidrohalkonu atļāva lietot bez termiņa ierobežojuma par barības piedevu sivēniem, suņiem, teļiem un aitām. Pēc tam šo vielu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu kā esošu barības līdzekli iekļāva Lopbarības piedevu reģistrā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1831/2003 17. pantā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu, kas lasāms kopā ar tās 7. pantu, tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt neohesperidīna dihidrohalkonu kā barības piedevu zīdāmiem un atšķirtiem sivēniem, nobarojamām cūkām, audzējamiem teļiem, nobarojamiem teļiem, aitām un suņiem. Tika iesniegts arī pieteikums saskaņā ar minētās regulas 7. pantu attiecībā uz jaunu šīs piedevas lietojumu dzeramajā ūdenī minēto sugu un kategoriju dzīvniekiem un jaunu šīs piedevas lietojumu zivīm. Pieteikumu iesniedzējs lūdza šo piedevu klasificēt kategorijā “organoleptiskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (3)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2011. gada 15. novembra atzinumā (3) secināja, ka neohesperidīna dihidrohalkonam, ja to lieto visu attiecīgo sugu dzīvnieku, izņemot zivju, barībā, ievērojot piedāvātos lietošanas nosacījumus, nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Turklāt Iestāde nākamajā – 2014. gada 9. aprīļa – atzinumā (4) secināja, ka neohesperidīna dihidrohalkona lietošanai par barības piedevu zivīm nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde uzskatīja, ka papildu pierādījumi par iedarbīgumu nav vajadzīgi, jo tā funkcija barībā būtībā ir tāda pati kā pārtikā. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi.

               (4)

               Novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

               (5)

               Drošības apsvērumi neprasa tūlītēji piemērot atļaujas nosacījumu izmaiņas, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā minēto vielu, kas iekļauta piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “aromatizējošas sastāvdaļas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   Pielikumā minēto vielu un to saturošus premiksus, ja tie paredzēti cūkām, teļiem, aitām un suņiem un ir ražoti un marķēti pirms 2015. gada 11. septembra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2015. gada 11. marta, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
   Minēto vielu saturošus barības maisījumus un barības sastāvdaļas, ja tās paredzētas cūkām, teļiem un aitām un ir ražotas un marķētas pirms 2015. gada 11. septembra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2015. gada 11. marta, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
   Minēto vielu saturošus barības maisījumus un barības sastāvdaļas, ja tās paredzētas suņiem un ir ražotas un marķētas pirms 2017. gada 11. marta saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2015. gada 11. marta, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 18. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

      (3)  EFSA Journal 2011; 9(12):2444.

      (4)  EFSA Journal 2014; 12(5):3669.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētājs

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  mg/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Kategorija: organoleptiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aromatizējošas sastāvdaļas

                  2b959

                  —

                  Neohesperidīna dihidrohalkons

                     Piedevas sastāvs

                  Neohesperidīna dihidrohalkons
                  Etanols ≤ 5 000 mg/kg

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  Neohesperidīna dihidrohalkons
                  C28H36O15

                     CAS Nr.: 20702-77-6
                  Neohesperidīna dihidrohalkons cietā veidā, iegūts ķīmiskā sintēzē
                  Tīrība: ne mazāk kā 96 % (sausā veidā)

                     Analīzes metode
                      (1)

                  Neohesperidīna dihidrohalkona noteikšanai barības piedevā: plānslāņa hromatogrāfija (TLC), Eiropas farmakopeja 6.0, metode 01/2008:1547.
                  Neohesperidīna dihidrohalkona noteikšanai premiksos un dzīvnieku barībā: augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfija ar diožu matricas detektoru (HPLC-DAD)

                  Sivēni un nobarojamās cūkas

                  —

                  —

                  35

                              1.

                              Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

                              2.

                              Drošības apsvērumi: lietošanas laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2025. gada 11. marts

                  Teļi

                  —

                  —

                  35

                  Aitas

                  —

                  —

                  35

                  Zivis

                  —

                  —

                  35

                  Suņi

                  —

                  —

                  35

         (1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1188 (2016. gada 20. jūlijs), ar ko pārtrauc importa licenču pieteikumu iesniegšanu atbilstīgi dažām tarifa kvotām, kuras saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 atvērtas cukura nozarē

text:
               21.7.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/48

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1188
   (2016. gada 20. jūlijs),
   ar ko pārtrauc importa licenču pieteikumu iesniegšanu atbilstīgi dažām tarifa kvotām, kuras saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 atvērtas cukura nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 891/2009 (2) ir atvērtas ikgadējas importa tarifa kvotas cukura nozares produktu importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2016. gada 1. jūlija līdz 7. jūlijam iesniegti attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4325 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. jūlija līdz 31. jūlijam, ir vienādi ar pieejamajiem daudzumiem. Līdz kvotu perioda beigām būtu jāpārtrauc turpmāka licenču pieteikumu iesniegšana attiecībā uz tarifa kvotu ar šo kārtas numuru.

               (3)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Jaunu importa licenču pieteikumu iesniegšana tiek apturēta līdz 2015./2016. gada kvotu perioda beigām attiecībā uz tarifa kvotām ar kārtas numuriem, kuri norādīti pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 20. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifu kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.).

      PIELIKUMS

         “CXL koncesiju cukurs”

      2015./2016. gada kvotu periods
      Pieteikumi, kas iesniegti no 2016. gada 1. jūlija līdz 7. jūlijam

                  Kārtas numurs

                  Valsts

                  Jauni pieteikumi

                  09.4317

                  Austrālija

                  Pieņemšana apturēta

                  09.4318

                  Brazīlija

                  —

                  09.4319

                  Kuba

                  Pieņemšana apturēta

                  09.4320

                  Jebkura trešā valsts

                  —

                  09.4321

                  Indija

                  Pieņemšana apturēta

         “Balkānu cukurs”

      2015./2016. gada kvotu periods
      Pieteikumi, kas iesniegti no 2016. gada 1. jūlija līdz 7. jūlijam

                  Kārtas numurs

                  Valsts

                  Jauni pieteikumi

                  09.4324

                  Albānija

                  —

                  09.4325

                  Bosnija-Hercegovina

                  Pieņemšana apturēta

                  09.4326

                  Serbija

                  —

                  09.4327

                  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

                  —

         “Īpašais importa cukurs” un “Rūpnieciskais cukurs”

      2015./2016. gada kvotu periods
      Pieteikumi, kas iesniegti no 2016. gada 1. jūlija līdz 7. jūlijam

                  Kārtas numurs

                  Veids

                  Jauni pieteikumi

                  09.4380

                  Īpašais importa cukurs

                  —

                  09.4390

                  Rūpnieciskais cukurs

                  —


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1001/2011 ( 2011. gada 10. oktobris ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               11.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 265/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1001/2011
   (2011. gada 10. oktobris),
   ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 11. oktobrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 10. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  58,3

                  EC

                  36,3

                  MA

                  56,6

                  MK

                  58,0

                  ZZ

                  52,3

                  0707 00 05

                  AL

                  65,0

                  EG

                  98,1

                  MK

                  64,2

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  88,5

                  0709 90 70

                  TR

                  118,8

                  ZZ

                  118,8

                  0805 50 10

                  AR

                  70,6

                  BR

                  41,3

                  CL

                  60,5

                  TR

                  62,3

                  UY

                  56,8

                  ZA

                  67,7

                  ZZ

                  59,9

                  0806 10 10

                  BR

                  245,7

                  CL

                  79,6

                  MK

                  85,4

                  PE

                  228,3

                  TR

                  111,5

                  US

                  275,5

                  ZA

                  65,0

                  ZZ

                  155,9

                  0808 10 80

                  CL

                  81,3

                  CN

                  86,4

                  NZ

                  116,4

                  US

                  114,5

                  ZA

                  77,6

                  ZZ

                  95,2

                  0808 20 50

                  CN

                  54,5

                  TR

                  107,9

                  ZA

                  60,3

                  ZZ

                  74,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1081/2013 ( 2013. gada 31. oktobris ), ar ko nosaka no 2013. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

text:
               1.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1081/2013
   (2013. gada 31. oktobris),
   ar ko nosaka no 2013. gada 1. novembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

               (4)

               Laikposmam no 2013. gada 1. novembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

               (5)

               Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   No 2013. gada 1. novembra piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 31. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

      I PIELIKUMS

         Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2013. gada 1. novembra

                  KN kods

                  Preču apraksts

                  Ievedmuitas nodoklis (1)

                  (EUR/t)

                  1001 19 00
                  1001 11 00

                  Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

                  0,00

                  vidēji augsta kvalitāte

                  0,00

                  zema kvalitāte

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Parastie KVIEŠI (sēklas)

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

                  0,00

                  1002 10 00
                  1002 90 00

                  RUDZI

                  0,00

                  1005 10 90

                  KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

                  0,00

                  1005 90 00

                  KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

                  0,00

                  1007 10 90
                  1007 90 00

                  Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

                  0,00

         (1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

                  —

                  EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

                  —

                  EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

         (2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

      II PIELIKUMS

         Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

      17.10.2013-30.10.2013

                  1.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              (EUR/t)

                              Parastie kvieši (1)

                              Kukurūza

                              Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

                              Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

                              Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

                              Birža

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Kotējums

                              213,98

                              125,65

                              —

                              —

                              —

                              FOB cena, ASV

                              —

                              —

                              218,68

                              208,68

                              188,68

                              Piemaksa par Persijas līča reģionu

                              —

                              23,38

                              —

                              —

                              —

                              Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

                              33,08

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

                              18,11 EUR/t

                              Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

                              49,54 EUR/t

         (1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 452/2012 ( 2012. gada 29. maijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               30.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 140/64

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 452/2012
   (2012. gada 29. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 29. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  66,7

                  TR

                  78,9

                  ZZ

                  72,8

                  0707 00 05

                  MK

                  54,8

                  TR

                  134,1

                  ZZ

                  94,5

                  0709 93 10

                  TR

                  105,4

                  ZZ

                  105,4

                  0805 10 20

                  EG

                  47,7

                  IL

                  75,8

                  MA

                  50,2

                  TR

                  52,1

                  ZA

                  69,4

                  ZZ

                  59,0

                  0805 50 10

                  TR

                  60,0

                  ZA

                  85,1

                  ZZ

                  72,6

                  0808 10 80

                  AR

                  91,7

                  BR

                  82,5

                  CA

                  161,4

                  CL

                  92,5

                  CN

                  120,1

                  MK

                  41,0

                  NZ

                  145,9

                  US

                  185,8

                  UY

                  68,1

                  ZA

                  98,9

                  ZZ

                  108,8

                  0809 29 00

                  US

                  750,1

                  ZZ

                  750,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.