title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 234/2012 ( 2012. gada 16. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               17.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 78/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 234/2012
   (2012. gada 16. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 16. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  51,1

                  JO

                  64,0

                  MA

                  55,9

                  TN

                  72,8

                  TR

                  104,2

                  ZZ

                  69,6

                  0707 00 05

                  JO

                  103,9

                  TR

                  177,4

                  ZZ

                  140,7

                  0709 91 00

                  EG

                  76,0

                  ZZ

                  76,0

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  MA

                  64,2

                  TR

                  121,2

                  ZZ

                  136,8

                  0805 10 20

                  EG

                  51,1

                  IL

                  74,2

                  MA

                  62,9

                  TN

                  61,0

                  TR

                  63,2

                  ZZ

                  62,5

                  0805 50 10

                  EG

                  69,0

                  TR

                  48,6

                  ZZ

                  58,8

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  84,1

                  CA

                  119,9

                  CL

                  105,0

                  CN

                  115,1

                  MK

                  33,9

                  US

                  155,8

                  UY

                  78,9

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  100,2

                  0808 30 90

                  AR

                  92,0

                  CL

                  134,9

                  CN

                  47,7

                  ZA

                  87,3

                  ZZ

                  90,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1092/2013 ( 2013. gada 4. novembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               5.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/38

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1092/2013
   (2013. gada 4. novembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 4. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  50,8

                  MA

                  41,9

                  MK

                  59,5

                  TR

                  75,3

                  ZZ

                  56,9

                  0707 00 05

                  AL

                  54,1

                  EG

                  180,4

                  MK

                  66,2

                  TR

                  147,3

                  ZZ

                  112,0

                  0709 93 10

                  AL

                  50,7

                  TR

                  120,6

                  ZZ

                  85,7

                  0805 50 10

                  CL

                  81,7

                  TR

                  80,7

                  ZA

                  54,2

                  ZZ

                  72,2

                  0806 10 10

                  BR

                  225,0

                  TR

                  173,7

                  ZZ

                  199,4

                  0808 10 80

                  CL

                  210,3

                  NZ

                  175,8

                  US

                  146,6

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  163,7

                  0808 30 90

                  CN

                  85,6

                  TR

                  119,7

                  ZZ

                  102,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 763/2013 ( 2013. gada 7. augusts ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 637/2009 attiecībā uz dažu sugu augu klasifikāciju, lai noteiktu šķirņu nosaukumu piemērotību  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               8.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 213/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 763/2013
   (2013. gada 7. augusts),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 637/2009 attiecībā uz dažu sugu augu klasifikāciju, lai noteiktu šķirņu nosaukumu piemērotību
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/53/EK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (1) un jo īpaši tās 9. panta 6. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (2) un jo īpaši tās 9. panta 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai ņemtu vērā izmaiņas starptautiskajā botāniskajā klasifikācijā, attiecībā uz dažām sugām ir jāpielāgo klases, kas minētas I pielikumā Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regulai (EK) Nr. 637/2009, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz lauksaimniecības augu sugu un dārzeņu sugu šķirņu nosaukumu piemērotību (3). Kopienas Augu šķirņu birojs 2012. gada novembrī šīs izmaiņas jau iekļāva “Pamatnostādnēs ar paskaidrojumiem par 63. pantu Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību”.

               (2)

               Tādēļ Regula (EK) Nr. 637/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

               (3)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 637/2009 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.

      (3)  OV L 191, 23.7.2009., 10. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 637/2009 I pielikumu groza šādi:

                  1)

                  pielikuma 1. tabulā “Klases ģintī” rindas, kas attiecas uz 4.1. un 4.2. klasi aizstāj ar šādām:

                              Klases

                              Zinātniskais nosaukums

                              “4.1. klase

                                 Solanum tuberosum

                              4.2. klase

                                 Solanum lycopersicum, tomātu un starpsugu hibrīdu potcelmi

                              4.3. klase

                                 Solanum melongena

                              4.4. klase

                                 Solanum, izņemot 4.1., 4.2., 4.3. klasi”;

                  2)

                  pielikuma 2. tabulā “Klases, kuras ietver vairāk nekā vienu ģinti” rindas, kas attiecas uz 201. un 203. klasi, aizstāj ar šādām:

                              Klases

                              Zinātniskais nosaukums

                              “201. klase

                                 Secale, Triticum, xTriticosecale

                              203. klase (*)

                                 Agrostis, Dactylis, Festuca, xFestulolium, Lolium, Phalaris, Phleum un Poa”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1058 (2016. gada 29. jūnijs), ar kuru slēdz ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/826 sākto konkursa procedūru vājpiena pulvera iepirkšanai valsts intervencē

text:
               30.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 173/57

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1058
   (2016. gada 29. jūnijs),
   ar kuru slēdz ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/826 sākto konkursa procedūru vājpiena pulvera iepirkšanai valsts intervencē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 16. decembra Regulu (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 3. panta 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ir pārsniegts Regulas (ES) Nr. 1370/2013 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktais 218 000 tonnu lielais kvantitatīvais ierobežojums valsts intervencē veiktai vājpiena pulvera iepirkšanai par fiksētu cenu, un tāpēc ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/826 (2) ir sākta konkursa procedūra vājpiena pulvera iepirkšanai.

               (2)

               Ar Regulas (ES) Nr. 1370/2013 3. panta 1. punkta otro daļu, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES) 2016/1042 (3), no 2016. gada 30. jūnija ir palielināts kvantitatīvais ierobežojums, kuru 2016. gadā piemēro vājpiena pulvera iepirkšanai par fiksētu cenu.

               (3)

               Tāpēc ir lietderīgi slēgt konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/826, un atsākt vājpiena pulvera iepirkšanu valsts intervencē par fiksētu cenu, turpinot tik ilgi, līdz ir sasniegts palielinātais kvantitatīvais ierobežojums.

               (4)

               Tā kā intervences aģentūrām drīzā laikā pēc šīs regulas publicēšanas jāpaziņo piedāvātājiem par konkursa procedūras slēgšanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Konkursa procedūras slēgšana
   Ar šo tiek slēgta konkursa procedūra, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/826.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 29. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.

      (2)  Komisijas 2016. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) 2016/826, ar ko pārtrauc intervencei piedāvātā vājpiena pulvera iepirkšanu par nemainīgu cenu intervences periodā, kas beidzas 2016. gada 30. septembrī, un sāk iepirkšanas konkursa procedūru (OV L 137, 26.5.2016., 19. lpp.).

      (3)  Padomes 2016. gada 24. jūnija Regula (ES) 2016/1042, ar kuru Regulā (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju izdara grozījumus attiecībā uz kvantitatīvo ierobežojumu, kas piemērojams vājpiena pulvera iepirkšanai (OV L 170, 29.6.2016., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/700 (2016. gada 10. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               11.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 121/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/700
   (2016. gada 10. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 10. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  82,4

                  SN

                  158,8

                  TN

                  71,5

                  TR

                  75,6

                  ZZ

                  97,1

                  0707 00 05

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  95,4

                  0709 93 10

                  TR

                  139,4

                  ZZ

                  139,4

                  0805 10 20

                  EG

                  49,7

                  IL

                  89,0

                  MA

                  54,5

                  TR

                  37,1

                  ZZ

                  57,6

                  0805 50 10

                  MA

                  119,8

                  ZA

                  180,7

                  ZZ

                  150,3

                  0808 10 80

                  AR

                  111,7

                  BR

                  101,3

                  CL

                  114,7

                  CN

                  116,3

                  NZ

                  146,5

                  US

                  168,4

                  ZA

                  92,3

                  ZZ

                  121,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 676/2011 ( 2011. gada 13. jūlijs ), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               14.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 184/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 676/2011
   (2011. gada 13. jūlijs),
   ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 663/2011 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 14. jūlijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 13. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

      (4)  OV L 181, 9.7.2011., 27. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 14. jūlija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 11 10 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1701 99 10 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,61

                  0,16

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 386/2013 ( 2013. gada 22. aprīlis ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               27.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 117/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 386/2013
   (2013. gada 22. aprīlis)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 22. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Izstrādājums sastāv no 20 μg līdz 5 mg rekombinantā cilvēka glikoproteīna (laminīna) buferšķīdumā.
                  Izstrādājumu paredzēts izmantot šūnu kultivēšanas trauku pārklāšanai. Padarot šo trauku virsmu piemērotāku, lai pie tās varētu pielipt šūnas, tas kalpo par matrici cilmes šūnu audzēšanai.
                  Izstrādājums nenodrošina barības vielas cilmes šūnām, un, lai saglabātu vai audzētu cilmes šūnas, tas izmantojams kopā ar šūnu barotni.

                  3504 00 90

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 3504 00 un 3504 00 90 formulējumu.
                  Tā kā produkts kalpo tikai par matrici cilmes šūnu audzēšanai un to paredzēts izmantot kopā ar šūnu barotni, to nevar uzskatīt par gatavu barotni pozīcijas 3821 nozīmē (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 3821, izņēmumus).
                  Izstrādājuma klasificēšana pozīcijā 3822 nav iespējama, jo to neizmanto ne fizisko, biofizisko vai bioķīmisko procesu novērtēšanai, ne analītiskās reakcijās (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumu par pozīciju 3822, pirmo daļu).
                  Laminīni ir citādas olbaltumvielas pozīcijas 3504 nozīmē, un uz tiem neattiecas pozīcija ar konkrētāku formulējumu (sk. harmonizētās sistēmas skaidrojumu par pozīciju 3504, B punktu).
                  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams pozīcijā 3504 pie citādām olbaltumvielām.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1019 (2017. gada 16. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importam

text:
               17.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 155/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1019
   (2017. gada 16. jūnijs),
   ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka izmeklēšanu 2016. gada 31. martā (2) pēc tam, kad Eiropas Tērauda asociācija (“EUROFER” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 15. februārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības stiegrojuma stieņu ražošanas kopapjoma.

               (2)

               Eiropas Komisija 2016. gada 20. decembrī ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2303 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas Republikas (“Baltkrievija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importam.

         2.   Turpmākā procedūra

               (3)

               Pēc tam, kad bija izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums, (“informācijas pagaidu izpaušana”), sūdzības iesniedzējs un vienīgais Baltkrievijas ražotājs eksportētājs iesniedza rakstisku informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

               (4)

               Uzklausīšanas notika ar Baltkrievijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražotājiem.

               (5)

               Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstveidā sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā grozīja pagaidu konstatējumus.

               (6)

               Lai pārbaudītu atbildes uz pagaidu regulas 124. un 133. apsvērumā minēto aptaujas anketu jautājumiem, kas nebija pārbaudītas procedūras pagaidu posmā, tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu personu telpās:

                           a)

                           nesaistīts importētājs Savienībā:

                                       —

                                          Duferco Deutschland GmbH, Vācija;

                           b)

                           lietotāji Savienībā:

                                       —

                                          ATG Deutschland GmbH, Vācija,

                                       —

                                       Tilts Ltd, Latvija

               (7)

               Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plāno noteikt galīgos antidempinga maksājumus stiegrojuma stieņu importam (“informācijas galīgā izpaušana”). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par informācijas galīgo izpaušanu. Pēc informācijas galīgās izpaušanas, ņemot vērā konstatējumus, kas minēti vispārējā informācijas izpaušanas dokumenta 18. līdz 24. apsvērumā, Komisija analizēja kaitējuma rādītājus (izņemot datus, kas attiecas uz Itālijas tirgu), par kuriem visas personas tika informētas (papildu informācijas galīgā izpaušana). Pēc tam visām personām tika noteikts laikposms, kurā tās varēja sniegt komentārus par papildu informācijas izpaušanu. Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

         3.   Atlase

               (8)

               Tā kā piezīmes par izlases veidošanas metodi nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 7. līdz 10. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi.

         4.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (9)

               Tā kā piezīmes par izmeklēšanas periodu (“IP”) un attiecīgo periodu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 14. apsvērumā noteiktie periodi.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (10)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 15. un 16. apsvērumā, ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir konkrēti Baltkrievijas izcelsmes betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai neleģētā tērauda, bez turpmākas apstrādes pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas, ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus un arī stieņus ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citādām deformācijām, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 un ex 7214 99 95, (“stiegrojuma stieņi” jeb “attiecīgais ražojums”). Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ir izslēgti.

               (11)

               Jau izmeklēšanas pagaidu posmā Baltkrievijas ražotājs eksportētājs norādīja uz iespējamu nekonsekvenci starp sūdzību (norādīti divi KN kodi) un paziņojumu starp procedūras sākšanu (norādīti deviņi KN kodi). Pēc paskaidrojumiem šajā sakarā pagaidu regulā Baltkrievijas eksportētājs mainīja apgalvojuma veidu un pieprasīja, lai attiecīgā ražojuma aprakstošajā daļā tiktu iekļauts papildu teikums, precizējot, ka apaļi stieņi un cita veida stieņi bez dobumiem, izciļņiem, rievām vai citādām deformācijām, uz kuriem arī attiecas papildu septiņi KN kodi, nav iekļauti attiecīgajā ražojumā.

               (12)

               No otras puses, pretēji Baltkrievijas uzņēmuma prasībai, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka apaļi stieņi un citādi stieņi bez deformācijas būtu jāiekļauj ražojuma klāstā.

               (13)

               Pēc rūpīgas pārbaudes Komisija secina, ka sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu ietvertajā attiecīgā ražojuma definīcijas aprakstošajā daļā viennozīmīgi nav iekļauti apaļi stieņi un stieņi bez deformācijas, tādēļ šie stieņi ir ārpus ražojuma klāsta. Turklāt visos datos par attiecīgo ražojumu, kas savākti dempinga aprēķiniem un kaitējuma analīzei, nav iekļauti dati, kas attiecas uz apaļiem stieņiem vai stieņiem bez deformācijas. Tāpēc ar ražojuma klāsta definīciju būtu skaidri jānorāda, ka apaļi stieņi un stieņi bez deformācijas neietilpst attiecīgajā ražojumā. Tādējādi Komisija piekrīt Baltkrievijas ražotāja eksportētāja ierosinātajām izmaiņām attiecīgā ražojuma aprakstā. Šīs novērtēšanas laikā Komisija noskaidroja, ka KN kodi ex 7214 99 71 un ex 7214 99 79 attiecas tikai uz apaļiem stieņiem un stieņiem bez deformācijas, un tāpēc izslēdza atsauci uz tiem ražojuma klāsta definīcijā. Komisija arī pamanīja, ka šie stieņi ir kļūdaini iekļauti informācijā, kas izklāstīta pagaidu regulas 62., 63., 65. un 103. apsvērumā (patēriņš Savienībā, attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa, importa cenas un imports no trešām valstīm), tāpēc šie dati tika attiecīgi pārskatīti.

               (14)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija attiecīgā ražojuma definīciju precizē šādi:
               “Attiecīgais ražojums ir konkrēti Baltkrievijas izcelsmes betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai neleģētā tērauda, bez turpmākas apstrādes pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas, pēc velmēšanas liekti un neliekti stieņi un stieņi ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citādām deformācijām, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 un ex 7214 99 95, (“attiecīgais ražojums”). Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, un citi gari ražojumi, piemēram, apaļi stieņi, ir izslēgti.”

         C.   DEMPINGS

               (15)

               Tā kā piezīmes par dempinga aprēķina informāciju nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 19. līdz 55. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi un secinājumi.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

               (16)

               Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozari nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 56. līdz 59. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi un secinājumi.

         E.   KAITĒJUMS

               (17)

               Kā minēts 13. un 14. apsvērumā, apaļi stieņi un stieņi bez deformācijas neietilpst attiecīgajā ražojumā. Šos ražojumus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7214 99 71 un 7214 99 79. Pārskatītā informācija, kas norādīta tabulās, kā izklāstīts pagaidu regulas 62., 63. un 65. apsvērumā, ir šāda:

         1.   Patēriņš Savienībā

               2012

               2013

               2014

               IP

               Patēriņš (t)

               9 308 774

               8 628 127

               9 239 505

               9 544 273

                  Indekss (2012. gads = 100)

                  100

                  93

                  99

                  103

         2.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

               2012

               2013

               2014

               IP

               Apjoms (t)

               159 395

               140 970

               236 109

               457 755

                  Indekss (2012. gads = 100)

                  100

                  88

                  148

                  287

               Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

               1,8

               1,6

               2,6

               4,8

                  Indekss (2012. gads = 100)

                  100

                  95

                  149

                  280

               Importa cenas

               Vidējā cena (EUR/t)

               495

               463

               436

               372

                  Indekss (2013. gads = 100)

                  100

                  93

                  88

                  75

               (18)

               Iepriekš norādīto skaitļu korekcija neietekmēja kaitējuma novērtējumu. Patiesi, novērotās tendences bija tās pašas, tāpēc tiek apstiprināti Komisijas konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 62. līdz 66. apsvērumā.

         3.   Savienības ražošanas nozares kaitējuma datu neuzticamība cenu vienošanās rezultātā

               (19)

               Kā aprakstīts pagaidu regulas 132. apsvērumā, Baltkrievijas ražotājs eksportētājs un kāds izlasē neiekļauts Savienības importētājs izvirzīja problēmu par iespējamu vienošanos par cenu, ko veikuši Savienības ražotāji, kā rezultātā kaitējuma dati nav uzticami. Šo apgalvojumu sīkāk iztirzāja Baltkrievijas uzņēmums savā iesniegtajā informācijā pēc informācijas pagaidu izpaušanas. Baltkrievijas ražotājs eksportētājs norādīja, ka Itālijas konkurences iestāde (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (“AGCM”)) patlaban veic izmeklēšanu par karteļa izveidi attiecībā uz konkrētiem uzņēmumiem, kas atrodas Ziemeļitālijā. Viens no skartajiem uzņēmumiem ietilpst šīs antidempinga izmeklēšanas Savienības ražotāju izlasē.

               (20)

               Pēc šā apgalvojuma Komisija pieprasīja attiecīgo informāciju no AGCM, lai novērtētu, vai minētie fakti ietekmē Savienības ražošanas nozares kaitējuma datu uzticamību šajās antidempinga procedūrās un cik lielā mērā.

               (21)

               Saskaņā ar judikatūru situācijā, kurā valsts kompetences iestāde vēl nav pabeigusi izmeklēšanu par pret konkurenci vērstu izturēšanos, Komisijai jāizsver, vai Savienības ražošanas nozare šīs izturēšanās rezultātā ir veicinājusi nodarīto kaitējumu, un jānosaka, ka kaitējums, uz kuru pamatojas tās secinājumi, nav radies pret konkurenci vērstas izturēšanās dēļ. Šādā situācijā Komisija nevar gaidīt, līdz valsts kompetentā iestāde pabeidz izmeklēšanu, bet tai attiecīgi jāpieprasa personām un valstu iestādēm attiecīgā informācija saskaņā ar antidempinga izmeklēšanu procesuālajiem noteikumiem un jāveic minētās informācijas novērtējums (4).

               (22)

               Pēc pieprasījuma, pamatojoties uz pamatregulas 6. panta 3. punktu, AGCM ir informējusi Komisiju, ka 2015. gada 21. oktobrī tā ir sākusi oficiālu izmeklēšanu attiecībā uz sešiem Itālijas betona stiegrojuma stieņu un metinātu stiepļu ražotājiem saistībā ar iespējamu LESD 101. panta pārkāpumu (5). Viens no šiem uzņēmumiem ir izlasē iekļautais Itālijas ražotājs šajā antidempinga izmeklēšanā. AGCM 2016. gada septembrī paplašināja procedūras, lai ietvertu izmeklēšanā vēl divus Itālijas ražotājus. Pēc visas pieejamās informācijas padziļināta novērtējuma AGCM izdeva iebildumu paziņojumu, kas 2017. gada 18. janvārī tika nosūtīts attiecīgajiem uzņēmumiem. Pret konkurenci vērstā rīcība, kas tiek izmeklēta, skar iespējamu informācijas apmaiņu un vienošanos par cenām starp astoņiem Itālijas uzņēmumiem; tā ietver viņu darbības pievienotās vērtības ķēdes vairākus posmus, sākot no izejvielu iepirkšanas, ražošanas jaudas un efektīvas ražošanas līmeņiem līdz produkcijas pārdošanai, un veikta 2010.–2016. gada periodā. Pamatojoties uz šo uzņēmumu piedāvājuma un pieprasījuma puses raksturojumu, oficiālajā lēmumā par izmeklēšanas sākšanu attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus tika noteikts kā valsts tirgus.

               (23)

                  AGCM iesniegtā informācija liecina, ka attiecīgais ražojums šajā izmeklēšanā, proti, stiegrojuma stieņi, sakrīt ar ražojumiem, uz kuriem attiecas pretmonopola izmeklēšana, un ka iespējamais kartelis bija spēkā visā izmeklēšanas periodā. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka izlasē iekļautā Itālijas ražotāja dati nav uzticami un tos nevar izmantot kaitējuma analīzē.

               (24)

               Tā rezultātā Komisija ir analizējusi patēriņu Savienībā, attiecīgā importa apjomu un tirgus daļu, kā arī makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus, izņemot datus, kas attiecas uz Itālijas tirgu. Pārredzamības labad attiecīgie skaitļi, izņemot Itālijas uzņēmumus, ir izklāstīti turpmāk.

                           a)

                           Patēriņš Savienībā

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Patēriņš (t)

                                       7 400 363

                                       7 241 202

                                       7 917 877

                                       8 149 861

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          98

                                          107

                                          110

                           b)

                           Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Apjoms (t)

                                       159 395

                                       140 970

                                       236 109

                                       457 755

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          88

                                          148

                                          287

                                       Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

                                       2,2

                                       1,9

                                       3,0

                                       5,6

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          90

                                          138

                                          261

               (25)

               Makroekonomiskie rādītāji (tabulas):

                           a)

                           Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Ražošanas apjoms (t)

                                       10 108 006

                                       9 652 130

                                       10 283 598

                                       9 605 712

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          95

                                          102

                                          95

                                       Ražošanas jauda (t)

                                       13 850 553

                                       14 047 161

                                       14 173 253

                                       13 910 700

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          101

                                          102

                                          100

                                       Jaudas izmantojums (%)

                                       73

                                       69

                                       73

                                       69

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          94

                                          99

                                          95

                           b)

                           Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Pārdošana nesaistītiem pircējiem – apjoms (t)

                                       6 358 083

                                       6 177 049

                                       6 232 069

                                       6 229 333

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          97

                                          98

                                          98

                                       Pārdošana nesaistītiem pircējiem – tirgus daļa (%)

                                       86

                                       85

                                       79

                                       76

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          99

                                          92

                                          89

                                       Pārdošana saistītiem pircējiem – apjoms (t)

                                       355 888

                                       361 542

                                       730 267

                                       625 858

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          102

                                          205

                                          176

                                       Pārdošana saistītiem pircējiem – tirgus daļa (%)

                                       5

                                       5

                                       9

                                       8

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          104

                                          192

                                          160

                           c)

                           Nodarbinātība un ražīgums

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Nodarbināto skaits

                                       4 314

                                       4 103

                                       4 278

                                       4 189

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          95

                                          99

                                          97

                                       Ražīgums (MT/nodarbinātais)

                                       2 343

                                       2 353

                                       2 404

                                       2 293

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          100

                                          103

                                          98

               (26)

               Mikroekonomiskie rādītāji (tabulas konfidencialitātes apsvērumu dēļ indeksētas):

                           a)

                           Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t)

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          93

                                          89

                                          78

                                       Pārdoto preču vienības izmaksas (EUR/t)

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          96

                                          91

                                          81

                           b)

                           Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          – 593

                                          – 435

                                          – 603

                                       Naudas plūsma (EUR)

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          35

                                          51

                                          14

                                       Ieguldījumi (EUR)

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          83

                                          79

                                          72

                                       Ienākums no ieguldījumiem

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          – 606

                                          – 500

                                          – 645

                           c)

                           Krājumi

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Krājumi perioda beigās (t)

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          85

                                          106

                                          73

                           d)

                           Darbaspēka izmaksas

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       IP

                                       Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                                          Indekss (2012. gads = 100)

                                          100

                                          100

                                          104

                                          103

               (27)

               Pamatojoties uz to, Komisija norāda, ka kaitējuma rādītāju pārmaiņas, neņemot vērā datus, kas attiecas uz Itāliju, ir praktiski tādas pašas, kā gadījumā, ja tiktu atspoguļots viss Savienības tirgus, ieskaitot Itāliju. Tādēļ var secināt, ka pēc to datu izslēgšanas no kaitējuma analīzes, kas attiecas uz Itālijas tirgu, Savienības ražošanas nozares stāvokli joprojām raksturo būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

               (28)

               Attiecībā uz cenu samazinājumu Komisija vispirms norāda, ka pagaidu posmā konstatētā cenu samazinājuma starpība bija 4,5 %. Ņemot vērā iepriekš 19. līdz 23. apsvērumā minētos konstatējumus, Komisija atkārtoti izskatīja cenu samazinājuma esību. Samazinājums tiek noteikts, izmantojot datus, ko sniedz izlasē iekļautie uzņēmumi. Līdz ar to Komisija ir izslēgusi no cenu samazinājuma aprēķina datus, kuri attiecas uz Itālijas ražotāju, kas ietilpst izlasē. Pamatojoties uz visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem mīnus Itālijas uzņēmums, saglabājas ievērojama cenu samazinājuma starpība – 4,4 %.

               (29)

               Baltkrievijas ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka cenu samazinājuma (un mērķa cenu samazinājuma) aprēķini nebūtu jāveic, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju visu darījumu cenas, bet gan salīdzinot tās cenas, kas bija spēkā tad, kad ražojumi konkurēja ar Baltkrievijas importu. Cenu samazinājuma aprēķini parasti tiek veikti, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām Savienībā un visu salīdzināmo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Tomēr, ņemot vērā šīs lietas konkrētos apstākļus un attiecīgā ražojuma konkrētās iezīmes, Komisija ir arī aprēķinājusi cenu samazinājuma starpību, aprobežojot analīzi ar tām dalībvalstīm, kurās vispirms tika pārdoti Baltkrievijas ražojumi, galvenokārt Nīderlandi, Vāciju, Poliju un Lietuvu. Šīs pieejas pamatā ir piesardzīgs pieņēmums, ka tūlītējais un tiešais spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām uz Savienības pārdošanas cenām, vispirms izpaudās minētajās dalībvalstīs. Tādējādi apzināti tika ignorēta vēlākā ietekme uz citām dalībvalstīm. Saskaņā ar šo scenāriju Baltkrievijas importa par dempinga cenām pienācīgi koriģētās vidējās svērtās pārdošanas cenas tika salīdzinātas ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbilstošajām pārdošanas cenām (izņemot vienu, kas atrodas Itālijā), kas tika iekasētas no nesaistītiem pircējiem tajos reģionos, kuros ražojumi tieši konkurēja ar Baltkrievijas ražojumiem. Tā rezultātā cenu samazinājuma starpība bija 2,8 % nevis 4,5 %, kā tika noteikts pagaidu regulas 68. apsvērumā.

               (30)

               Ražojumu, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, var uzskatīt par plaša patēriņa ražojumu, kas ir ārkārtīgi jutīgs pret cenas izmaiņām. Tādēļ tiek secināts, ka pat cenu samazinājuma starpība 2,8 % apmērā ir būtiska un pietiekama, lai izraisītu cenu kritumu, kā paskaidrots pagaidu regulas 83., 84. un 98. apsvērumā.

               (31)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas Baltkrievijas ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka iepriekš 19. līdz 23. apsvērumā izklāstītie konstatējumi, visticamāk, izraisīs papildu sekas citām dalībvalstīm, jo īpaši Francijai, kurā viena Itālijas ražotāja mātesuzņēmumam bija meitasuzņēmums, kam ir ievērojama ietekme tirgū. Tomēr attiecībā uz iespējamu pret konkurenci vērstu rīcību Itālijā AGCM ir noteikusi attiecīgo ģeogrāfisko tirgu kā valsts tirgu. Turklāt lietas materiālu pierādījumi, kas apkopoti 19. līdz 23. apsvērumā, neapstiprina šādu apgalvojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

         4.   Secinājums par kaitējumu

               (32)

               Tā kā nav saņemtas papildu piezīmes par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tiek apstiprināti pagaidu regulas 70. līdz 95. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi un secinājumi.

         F.   CĒLOŅSAKARĪBA

   1.   Importa par dempinga cenām ietekme

               (33)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tiek apstiprināti pagaidu regulas 97. līdz 100. apsvērumā izklāstītie konstatējumi un secinājumi.

         2.   Citu faktoru ietekme

   2.1.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

               (34)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. apsvērumā izklāstītais secinājums.

         2.2.   Pārdošana saistītajām personām

               (35)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par pārdošanu saistītajiem pircējiem, tiek apstiprināti pagaidu regulas 102. un 103. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         2.3.   Imports no trešām valstīm

               (36)

               Kā minēts 13. un 14. apsvērumā, apaļi stieņi un stieņi bez deformācijas neietilpst attiecīgajā ražojumā. Pārskatītā informācija, kas norādīta tabulās, kā izklāstīts pagaidu regulas 103. apsvērumā, ir šāda:

                           Valsts

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           Norvēģija

                           Apjoms (t)

                           195 366

                           184 632

                           201 617

                           215 046

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              95

                              103

                              110

                           Tirgus daļa (%)

                           2,1

                           2,1

                           2,2

                           2,3

                           Vid. cena (EUR/t)

                           551

                           495

                           483

                           431

                           Bosnija un Hercegovina

                           Apjoms (t)

                           47 702

                           79 184

                           105 909

                           116 927

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              166

                              222

                              245

                           Tirgus daļa (%)

                           0,5

                           0,9

                           1,1

                           1,2

                           Vid. cena (EUR/t)

                           566

                           479

                           455

                           415

                           Turcija

                           Apjoms (t)

                           92 920

                           136 128

                           195 115

                           103 484

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              147

                              210

                              111

                           Tirgus daļa (%)

                           1,0

                           1,6

                           2,1

                           1,1

                           Vid. cena (EUR/t)

                           515

                           472

                           456

                           419

                           Ukraina

                           Apjoms (t)

                           66 295

                           6 089

                           24 771

                           112 605

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              9

                              37

                              170

                           Tirgus daļa (%)

                           0,7

                           0,1

                           0,3

                           1,2

                           Vid. cena

                           501

                           489

                           441

                           393

                           Pārējā pasaule

                           Apjoms (t)

                           124 713

                           155 609

                           192 020

                           288 853

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              125

                              154

                              232

                           Tirgus daļa (%)

                           1,3

                           1,8

                           2,1

                           3,0

                           Vid. cena (EUR/t)

                           732

                           667

                           568

                           469

               (37)

               Iepriekš norādīto skaitļu korekcija neietekmēja pagaidu regulas 104. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. Patiesi, attiecīgajā periodā importa cenas no trešām valstīm vidēji vienmēr bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. IP laikā, kas bija tas pats gads, kad importa apjoms no Baltkrievijas pieauga visātrāk, vienīgā eksportētāja valsts, kam bija zemākas vidējās cenas nekā Savienības ražošanas nozarei, bija Baltkrievija. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 104. apsvērumā izklāstītie Komisijas konstatējumi.

               (38)

               Attiecībā uz importu no trešām valstīm Baltkrievijas ražotājs eksportētājs nepiekrita Komisijas secinājumam par to, ka atsevišķas trešo valstu, izņemot Ukrainu, tirgus daļas bija palielinājušās tikai nedaudz. Baltkrievijas ražotājs eksportētājs pamatoja savu viedokli ar 2016. gada (periods pēc IP) importa statistiku. Turklāt tas norādīja uz iespējamu neatbilstību starp importa rādītājiem, kas iekļauti pagaidu regulas 6.3.3. tabulā, un pieejamo Eurostat statistiku.

               (39)

               Atbildot uz šo apgalvojumu, vispirms būtu jānorāda, ka, veicot kaitējuma un cēloņsakarības analīzi, tendences un dati pēc IP parasti netiek ņemti vērā. Kaut arī Komisija pagaidu regulas 111. apsvērumā piekrita vākt un pārskatīt konkrētus datus par periodu pēc IP, to veica saistībā ar apgalvojumiem par tā sauktās “ar PVN saistītās krāpšanas shēmas” ietekmi, iespējamo vēlāko atšķirību starp piedāvājumu un pieprasījumu pēc attiecīgā ražojuma Polijas un Baltijas valstu tirgos un pārmērīgi lielo eksporta apjomu līmeni no Baltkrievijas IP laikā, kas, iespējams, izriet no minētās shēmas.

               (40)

               Otrkārt, Komisija nevar pamatot savu konstatējumu par importa no trešām valstīm ietekmi ar importa rādītājiem, kas raksturo periodu pēc IP un ko iesniegusi ieinteresētā persona, jo tai būtu jāanalizē tikai attiecīgajā periodā (2012.–2015. gads) novērotās tendences, par ko tā savāca informāciju izmeklēšanas laikā. Kā paskaidrots 39. apsvērumā, šajā izmeklēšanā Komisija novērtēja nedaudzus datus, kas attiecas uz periodu pēc IP, lai analizētu ārkārtas stāvokli, t. i., ar PVN saistīto krāpšanas shēmu. Tādējādi tika apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 104. apsvērumā, kuri attiecas uz trešo valstu tirgus daļu pārmaiņām attiecīgajā periodā, kas beidzas 2015. gadā.

               (41)

               Pat, ja importa no trešām valstīm pārmaiņas pēc IP tiktu ņemtas vērā, tas nemainītu Komisijas secinājumu par šā importa iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo minētās cenas saglabājās augstākā līmenī nekā cenas importam no Baltkrievijas.

               (42)

               Visbeidzot, attiecībā uz apgalvoto neatbilstību starp importu rādītājiem, kas sniegti pagaidu regulā un Eurostat statistikā, būtu jānorāda, ka Eurostat statistika ietver tā saukto stieņu ar paaugstinātu izturību pret nogurumu importa apjomus, kas neietilpst šīs procedūras ražojuma klāstā un netika norādīti pagaidu regulas 6.3.3. tabulā (6). Ņemot vērā iepriekš minēto, Baltkrievijas ražotāja eksportētāja apgalvojumi par trešo valstu importa ietekmi tiek noraidīti.

               (43)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par importu no trešām valstīm, tiek apstiprināti pagaidu regulas 104. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         2.4.   Izmaksu pārmaiņas

               (44)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par izmaksu pārmaiņām, tiek apstiprināts pagaidu regulas 105. apsvērumā izklāstītais secinājums.

         2.5.   Tā sauktās “ar PVN saistītās krāpšanas shēmas” ietekme

               (45)

               Baltkrievijas ražotājs eksportētājs savā iesniegtajā informācijā atkārtoja piezīmes, kas tika iesniegtas izmeklēšanas pagaidu posmā, par tā saucamās ar PVN saistītās krāpšanas shēmas ietekmi uz Savienības tirgu un apgalvoja, ka Komisija nav izpildījusi pienākumu izmeklēt lietu. Saskaņā ar ražotāja eksportētāja viedokli šī shēma bija dažu Savienības ražotāju finanšu grūtību galvenais iemesls. Šīs krāpšanas shēmas rezultātā divi ražotāji, kas atrodas Latvijā (2013. gada sākumā) un Slovākijā (2014. gada beigās) bankrotēja un pārtrauca līdzīgā ražojuma ražošanu. Turklāt kāds Savienības ražotājs Polijā uz trim mēnešiem 2014. gadā pārtrauca līdzīgā ražojuma ražošanu, jo tas atjaunināja savas iekārtas. Visi šie notikumi kopā, sākot no 2013. gada, iespējams, izraisīja piedāvājuma nepietiekamību galvenokārt Polijas un Baltijas tirgos. Šo apgalvoto trūkumu varēja novērst ar Baltkrievijas eksportu.

               (46)

               Baltkrievijas ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka sakarā ar PVN shēmu 2015. gads (IP) bija “neparasts gads”, ņemot vērā attiecīgā ražojuma lielos apjomus, kas eksportēti uz Savienību, un to, ka eksporta apjomi sāka samazināties jau IP beigās un turpināja samazināties pēc IP.

               (47)

               Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija vispirms aplūkoja Baltkrievijas statistikas biroja sniegtos eksporta datus un norādīja uz šādiem faktiem. Ražotāja eksportētāja eksporta uz Savienību apjoma kāpums korelēja ar ražotāja eksportētāja eksporta uz Krievijas tirgu apjoma kritumu. Kā aprakstīts turpmākajā tabulā, no 2013. līdz 2015. gadam Baltkrievijas ražotājs eksportētājs ievērojami samazināja savu pārdošanas apjomu uz Krieviju (par aptuveni 370 000 t) un palielināja savu pārdošanas apjomu uz Savienības tirgu par aptuveni tādu pašu daudzumu, proti, 380 000 t.

                           2012

                           2013

                           2014

                           IP

                           2016

                           Kopējais eksporta pārdošanas apjoms

                           836

                           787

                           878

                           831

                           689

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              94

                              105

                              99

                              82

                           Eksports uz Krieviju

                           545

                           591

                           474

                           221

                           157

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              108

                              87

                              41

                              29

                           Kopējais eksports uz ES

                           170

                           147

                           255

                           530

                           250

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              86

                              150

                              312

                              147

                           Eksports uz Baltijas valstīm

                           105

                           110

                           140

                           137

                           132

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              105

                              133

                              130

                              126

                           Eksports uz Poliju

                           2

                           5

                           50

                           150

                           15

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              250

                              2 500

                              7 500

                              750

                           Eksports uz citām dalībvalstīm

                           63

                           32

                           65

                           243

                           103

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              51

                              103

                              386

                              163

                              Avots: Baltkrievijas statistikas biroja ziņas.

               (48)

               Otrkārt, Komisija novērtēja situāciju Polijas un Baltijas valstu tirgos. 2013. gadā Polijas un Baltijas valstu tirgos bija vērojama viena Polijas ražotāja ražošanas samazināšanās un viena Latvijas ražotāja ražošanas apturēšana. Turklāt no 2013. gada 1. oktobra Polijas valdība piemēroja PVN apgrieztās maksāšanas sistēmu apmēram 40 tērauda ražojumiem, sākot no stieplēm un cauruļvadiem līdz pat gataviem plakaniem ražojumiem, kā arī stiegrojuma stieņiem, tādējādi vēršoties pret ar PVN saistīto krāpšanas shēmu. Analīze par eksporta pārdošanu no Baltkrievijas uz Savienības tirgu liecina, ka saglabājās stabils Baltkrievijas ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms uz Poliju un Baltijas valstīm – aptuveni 110 000 t salīdzinājumā ar 2012. gadu. Tāpēc tiek secināts, ka Baltkrievijas ražotājs eksportētājs nav savā labā izmantojis apgalvoto Savienības produkcijas piegādes nepietiekamību 2013. gadā, un ka citi Savienības ražotāji, kas piedalījās tirgū, spēja apgādāt tirgu no krājumiem vai novirzot eksporta pārdošanu uz šiem tirgiem (7).

               (49)

               2014. gadā viens Polijas ražotājs uz vienu ceturksni apturēja ražošanu, lai atjauninātu iekārtas, un viens Slovākijas ražotājs 2014. gada augustā apturēja ražošanu (uzņēmums tika pasludināts par bankrotējušu 2015. gada februārī). Daudzums, kas šo notikumu rezultātā nebija pieejams, tika lēsts aptuveni 133 000 t apmērā.

               (50)

               Analīze par eksporta pārdošanu no Baltkrievijas uz Savienības tirgu liecina, ka Baltkrievijas ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms uz Poliju un Baltijas valstīm tiešām palielinājās par aptuveni 75 000 t. Tomēr ražotājs eksportētājs palielināja savu pārdošanas apjomu arī uz citiem Savienības tirgiem, piemēram, Vāciju, no pamatā minimāliem daudzumiem līdz aptuveni 120 000 t. Tāpēc tiek noraidīts arguments par to, ka Baltkrievijas ražotājs eksportētājs palielināja pārdošanas apjomu uz Savienības tirgu tikai tāpēc, ka Polijā un Baltijas valstīs bija izņēmuma tirgus situācija, jo tas (pat vairāk) palielināja arī pārdošanas apjomu uz Savienības tirgus citām daļām, kurās nebija izņēmuma apstākļu.

               (51)

               Attiecībā uz izmeklēšanas periodu – Latvijas ražotājs 2015. gada martā atsāka darbību. Polijā ražošana atkal bija atjaunojusies. Tāpēc vairs nebija izņēmuma tirgus situācijas šajās Savienības tirgus daļās.

               (52)

               Neraugoties uz to, Baltkrievijas ražotājs eksportētājs vēl vairāk palielināja pārdošanas apjomu uz Poliju un saglabāja pārdošanas apjomu uz Baltijas valstīm (salīdzinājumā ar 2014. gadu). Turklāt lielākais kāpums notika citās Savienības tirgus daļās (galvenokārt Bulgārijā, Nīderlandē un Vācijā).

               (53)

               Tāpēc tiek secināts, ka Baltkrievijas eksports uz Eiropas Savienību palielinājās nevis tāpēc, ka atšķīrās pieprasījums un piedāvājums Savienības tirgū, bet gan tāpēc, ka tika novirzīts daudzums, kas bija zaudēts Krievijas tirgū. Tāpēc nav pamatots apgalvojums par to, ka ar PVN saistītā krāpšanas shēma pagaidu noteikšanā nav pienācīgi novērtēta, ņemot vērā tās ietekmi, un līdz ar to tiek noraidīts.

               (54)

               Saskaņā ar pagaidu regulas 111. apsvērumu Komisija novērtēja importa apjomu pēc izmeklēšanas perioda. Dati liecināja, ka imports no Baltkrievijas nedaudz samazinājās, tomēr joprojām bija virs 2013. gada līmeņiem un vairāk vai mazāk – 2014. gada līmeņos. Tāpēc tiek noraidīts arguments par to, ka importa no Baltkrievijas kāpums bija īslaicīgs un izskaidrojams ar īpašo tirgus situāciju konkrētos Savienības tirgus segmentos.

               (55)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par ar PVN saistītās krāpšanas shēmu un pārmaiņām pēc IP, tiek apstiprināti pagaidu regulas 106. līdz 111. apsvērumā izklāstītie konstatējumi un secinājumi.

         3.   Secinājums par cēloņsakarību

               (56)

               Kopumā Komisija uzskata, ka neviens no ieinteresēto personu argumentiem pēc informācijas pagaidu izpaušanas nevarēja mainīt pagaidu konstatējumus, ar ko tika atzīta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 112. līdz 115. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

               (57)

               Komisija ir konstatējusi, ka vienīgais cits faktors, kas varēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli, bija imports no trešām valstīm, kā norādīts pagaidu regulas 104. apsvērumā. Tomēr Komisija secināja, ka minētais imports nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp Baltkrievijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un ka imports par dempinga cenām no Baltkrievijas joprojām bija galvenais kaitējuma iemesls.

               (58)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir noteikta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitējumu izraisošās ietekmes, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Baltkrievijas ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (59)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināti pagaidu regulas 117. līdz 122. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         2.   Lietotāju un importētāju intereses

               (60)

               Baltkrievijas ražotājs eksportētājs savā iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Komisijas novērtējumā par Savienības interesēm nav ņemtas vērā konkrētās problēmas, kas bija radušās importētājiem un lietotājiem, kuri atrodas Baltijas valstīs. Tas apgalvoja, ka loģistikas apsvērumu dēļ (piemēram, dzelzceļa savienojumi vai sertifikātu prasības) Baltkrievija ir vienīgais stiegrojuma stieņu piegādes avots minētajiem uzņēmumiem.

               (61)

               Šajā sakarā Komisija apstiprināja, ka vienīgajam lietotājam, kas sadarbojās un kas atrodas Baltijas valstīs, bija dažas tehniskas problēmas ar piegādēm no Savienības ražotājiem (neviens no tiem neatrodas Baltijas valstīs). No otras puses, šis uzņēmums paziņoja, ka iepirkumus no Baltkrievijas varētu aizstāt ar iepirkumiem no Krievijas un zināmā mērā arī no Ukrainas un pēc izmeklēšanas perioda tie faktiski tika aizstāti ar minētajiem iepirkumiem.

               (62)

               Turklāt uzņēmumi, kas atrodas Baltijas valstīs, ļoti maz sadarbojās ar Komisiju, kas, šķiet, norāda uz to, ka tie neuzskata, ka tos varētu negatīvi ietekmēt potenciālie antidempinga pasākumi attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Baltkrievijas.

               (63)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par lietotāju un importētāju interesēm, tiek apstiprināti pagaidu regulas 123. līdz 131. un 134. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         3.   Iespējamā maksājumu absorbcija

               (64)

               Iesniegtajā informācijā pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pagaidu posmā ierosinātais antidempinga maksājums (12,5 %) nav pietiekams, jo Baltkrievijas ražotājs, kas ir valstij piederošs uzņēmums un atrodas valstī, kurā nepastāv tirgus ekonomika, ar iespējām piekļūt subsidētai izejvielai – metāllūžņiem –, pasākumu varētu viegli absorbēt.

               (65)

               Attiecībā uz šo apgalvojumu būtu jāuzsver, ka iespējama absorbcija var būt priekšmets tikai atsevišķā pretabsorbcijas izmeklēšanā, pamatojoties uz pamatregulas 12. pantu, un nevar iepriekš ietekmēt antidempinga pasākumus, kas noteikti sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt šajā izmeklēšanā pieejamie pierādījumi neliecina par labu apgalvojumam par Baltkrievijas ražotāja vieglu piekļuvi subsidētai izejvielai; faktiski Komisija konstatēja, ka uzņēmums iepērk lielāko daļu izejvielu no Krievijas un Ukrainas, kuras tiek uzskatītas par tirgus ekonomikas valstīm.

         4.   ES un Baltkrievijas sadarbības stratēģiskā nozīme tērauda nozarē

               (66)

               Iesniegtajā informācijā pēc informācijas pagaidu izpaušanas Baltkrievijas ražotājs eksportētājs un Baltkrievijas iestādes atsaucās uz to, cik stratēģiski svarīga tērauda ražošanas nozarē ir sadarbība ar ES un ka pasākumi var negatīvi ietekmēt Baltkrievijas ražošanas iekārtu iegādi Savienībā, saistīto tirdzniecības uzņēmumu tīkla izveidi Savienībā un sadarbību ar Eiropas finanšu iestādēm.

               (67)

               Saistībā ar šo punktu Komisija uzsver, ka pasākumu vienīgais mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Tie nav sods. Ja ražotājs eksportētājs ilgstoši palielina savas cenas tā, ka dempinga vairs nav, tas var lūgt kompensāciju un starpposma pārskatīšanu. Tāpēc Komisija neuzskata, ka minētie apsvērumi attiecas uz Savienības interešu novērtējumu.

         5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (68)

               Kopumā neviens no ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem neapliecina, ka pastāvētu būtiski iemesli, lai nenoteiktu pasākumus attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Baltkrievijas. Negatīvo ietekmi uz nesaistītiem lietotājiem un importētājiem var mazināt alternatīvu piegādes avotu pieejamība. Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ieinteresētām personām. Tādējādi ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 135. līdz 137. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

   1.1.   Mērķa peļņa

               (69)

               Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Savienības ražošanas nozare apstrīdēja mērķa peļņu, kas tika izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, kā izklāstīts pagaidu regulas 143. apsvērumā. Pēc informācijas galīgās izpaušanas šie apgalvojumi tika atkārtoti.

               (70)

               Izmantotā mērķa peļņa pagaidu kaitējuma starpības aprēķinos bija 4,8 %. Šis skaitlis pamatojas uz 2012. gada peļņas normu, kas tika konstatēta ļoti līdzīgam ražojumam, proti, HFP stiegrojuma stieņiem, un izmantota nesenajā antidempinga procedūrā attiecībā uz Ķīnas izcelsmes HFP stiegrojuma stieņiem (8).

               (71)

               Sūdzības iesniedzējs savā iesniegtajā informācijā apstrīdēja to, ka tiek izmantota tā pati mērķa peļņa, ko izmantoja HFP stiegrojuma stieņu izmeklēšanā, un apgalvoja, ka šie divi ražojumi un to attiecīgie tirgi ir atšķirīgi. Sūdzības iesniedzējs ierosināja izmantot mērķa peļņu, kas bija pat lielāka, nekā sākotnēji ierosināts sūdzībā, proti, 16 % vai 17 %, kas atbilst peļņai, ko Savienības ražotāji guva 2006. gadā vai uzskatīja par “vēlamu ilgtermiņā stabilai tērauda ražošanas nozarei” (9).

               (72)

               Šajā sakarā mērķa peļņa, ko izmantoja šajās procedūrās un ko Komisija uzskatīja par vispiemērotāko, pamatojas uz skaitli, ko Savienības ražotāji faktiski ieguva 2012. gadā (tas ir, attiecīgajā periodā), ražojot ļoti līdzīgu ražojumu un lielā mērā izmantojot tās pašas ražošanas iekārtas, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā šajā izmeklēšanā. Jāatgādina arī, ka sūdzībā EUROFER prasīja mērķa peļņu 9,9 % apmērā, kas tika izmantota izmeklēšanā par stiepļu stieņiem, proti, ražojumu, kam ir vairāk atšķirību salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu nekā HFP stiegrojuma stieņiem. Visbeidzot, kaitējuma starpības noteikšanas nolūks ir novērst to kaitējuma daļu, ko izraisījis imports par dempinga cenām, nevis citi faktori, piemēram, ekonomikas krīze. Tā kā peļņa 1,3 % apmērā, kas bija vienīgā peļņa, ko Savienības ražošanas nozare guva attiecīgajā periodā (10), tika atzīta par nepiemērotu ar PVN saistītās krāpšanas shēmas ietekmes dēļ, šķiet lietderīgāk izmantot peļņas normu, ko ražošanas nozare guva tajā pašā periodā un kas tika pārbaudīta un atzīta par atbilstošu attiecībā uz ļoti līdzīgu ražojumu antidempinga procedūrā, kurā lielākā daļa periodu pārklājas. Tādēļ Savienības ražošanas nozares apgalvojums tiek noraidīts.

         1.2.   Pēcimportēšanas izmaksas

               (73)

               Kaitējuma starpības pagaidu aprēķinā attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām tika izmantota korekcija – 2 % (11). Iesniegtajā informācijā pēc informācijas pagaidu izpaušanas Baltkrievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šajā konkrētajā gadījumā būtu jāizmanto lielāks skaitlis – 4–6 % apmērā, jo šis korekcijas līmenis labāk atspoguļotu faktiskās pēcimportēšanas izmaksas, kuras jāsedz importētājiem/lietotājiem.

               (74)

               Pēc šā apgalvojuma Komisija sīkāk analizēja to importēšanas un pēcimportēšanas izmaksu līmeni un struktūru, kuras deklarēja importētājs, kas sadarbojās, un lietotāji, kuri minēti 6. apsvērumā.

               (75)

               Pamatojoties uz konstatējumiem, kas gūti šo uzņēmumu pārbaudes apmeklējumos, Komisija uzskata, ka nav pamata mainīt korekcijas līmeni. Faktiskās pēcimportēšanas izmaksas importētājam un vienam lietotājam (vidēji visā IP laikā) bija mazākas par 2 %. Tikai viena uzņēmuma (Vācijas lietotāja) pēcimportēšanas izmaksas pārsniedza 2 % (kā tika apgalvots, 4–6 % robežās). Tomēr šis uzņēmums veica nestandarta pēcimportēšanas darbības attiecīgā ražojuma transportēšanā no savām noliktavām uz iekšzemes ražotnēm. Tās nav standarta pēcimportēšanas izmaksas, kas ir kopējas importētājiem, bet gan ļoti specifiskas izmaksas, kas raksturīgas šā uzņēmuma darbībai. Būtu jāuzsver, ka, lai veiktu kaitējuma starpības aprēķinu, eksporta cenas ir noteiktas ES robežas līmenī (koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas) un salīdzinātas ar Savienības ražotāju EXW cenām. Ražojuma transportēšanas izmaksas uz lietotāju ražotnēm šajā kontekstā nav būtiskas un tādējādi netiek ņemtas vērā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprina, ka pēcimportēšanas izmaksas, kas pagaidu posmā tika noteiktas 2 % apmērā, ir pamatotas. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

         1.3.   Citi jautājumi saistībā ar kaitējuma starpības aprēķinu

               (76)

               Pēc informācijas pagaidu izpaušanas sūdzības iesniedzējs un Baltkrievijas ražotājs eksportētājs izvirzīja vēl vairākus nelielus jautājumus attiecībā uz kaitējuma starpības aprēķiniem.

               (77)

               Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķina vajadzībām CIF cenas noteikšanai nebūtu jāpamatojas uz transfertcenu saistītiem importētājiem, bet gan būtu jāveic pārrēķins, pamatojoties uz neatkarīgu tālākpārdošanu. Ar šo Komisija apliecina, ka faktiski CIF cena, ko izmanto, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu pagaidu posmā, pamatojas uz neatkarīgu tālākpārdošanu.

               (78)

               Sūdzības iesniedzējs ierosināja “alternatīvu” metodi, ko izmantot izmaksu sadalījumam starp dažādiem ražojuma veidiem, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu. Tomēr šo ierosinājumu izteica pēc pagaidu pasākumiem, kad visas atbildes uz anketas jautājumiem jau bija pārbaudītas uz vietas un aprēķini pabeigti. Jebkurā gadījumā izmaksu sadalei kaitējuma starpības aprēķinā šajā lietā nav nozīmes, jo kaitējuma starpību aprēķināja, izmantojot EXW cenas katram ražojuma veidam nevis katra ražojuma veida izmaksas. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

               (79)

               Sūdzības iesniedzējs arī ierosināja pamatot kaitējuma starpību nevis uz datiem par visu IP, bet izvēlētu IP ceturksni, kurā starpība būtu “reprezentatīvāka”. Tomēr sūdzības iesniedzējs nesniedza pierādījumus tam, ka šajā lietā ir īpaši apstākļi, kas attaisnotu atkāpi no Komisijas parastās prakses, proti, par pamatu kaitējuma starpībai izmantot visu IP. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

               (80)

               Ciktāl ir runa par kaitējuma starpības aprēķināšanu, Komisija ir nolēmusi būt piesardzīga. Patiešām, ņemot vērā to, ka atsevišķi dati ir neuzticami to iemeslu dēļ, kas izklāstīti iepriekš 19. līdz 23. apsvērumā, un lietas apstākļus, Komisija ir pārskatījusi kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinu, izslēdzot izlasē iekļautā Itālijas ražotāja datus un aprobežojot aprēķinu ar pārdošanas apjomu Nīderlandē, Vācijā, Polijā un Lietuvā. Šajā aprēķinā ir atspoguļots cenu samazinājuma aprēķins, kas minēts iepriekš 29. apsvērumā, kā rezultātā iegūtā cenu samazinājuma starpība ir 2,8 %. Uz šā pamata pārskatītā kaitējuma starpība tiek noteikta 10,6 % līmenī.

               (81)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs apstrīdēja metodiku, ko Komisija izmantoja šajā lietā, pamatojoties uz to, ka Komisija de facto sašaurina izmeklēšanas darbības jomu, lai samazinātu to līdz reģionālai izmeklēšanai. Tas arī apgalvoja, ka iepriekš minētais kaitējuma novēršanas līmenis nenovērstu Savienības ražošanas nozarei kopumā nodarīto kaitējumu. Sūdzības iesniedzējs arī norādīja, ka Baltkrievijas imports par dempinga cenām tika veikts 16 dažādās dalībvalstīs, t. i., daudz vairāk valstīs nekā tās, kuras Komisija izmantoja kaitējuma starpības noteikšanai.

               (82)

               Šajā ziņā būtu jānorāda, ka kaitējuma analīzē Komisija faktiski pamatojās uz Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā un secināja, ka, izslēdzot Itāliju no novērtējuma, kaitējuma aina nemainās. Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeni – lai gan imports no Baltkrievijas patiesi tika veikts vairākās dalībvalstīs (faktiski 13), Komisija 29. apsvērumā skaidroto iemeslu dēļ kaitējuma novēršanas aprēķinos pamatojās uz datiem, kas attiecas tikai uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri pārdeva līdzīgo ražojumu mazākā skaitā valstu. Tas neskar iespēju, ka visas ieinteresētās personas var pieprasīt starpposma pārskatīšanu pēc tam, kad būs pabeigti konstatējumi izmeklēšanā par karteļa izveidi, un atkarībā no situācijas, kāda būs minētajā laikā.

         1.4.   Secinājums par kaitējuma novēršanas līmeni

               (83)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni, tiek noteikts galīgais kaitējuma novēršanas līmenis 10,6 %.

         2.   Galīgie pasākumi

               (84)

               Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

               (85)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas Baltkrievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka lietas apstākļi attaisno pasākumu piemērošanu tādā veidā kā daļēju atbrīvojumu no muitas nodokļa, t. i., pirmās importētās 200 000 t būtu bez muitas nodokļa, un pasākumu termiņš būtu jāierobežo līdz diviem gadiem.

               (86)

               Jāatgādina, ka dempingu rada cenu diskriminācija un līdz ar to tiesiskās aizsardzības līdzeklim būtu jābūt antidempinga maksājumiem vai cenu saistībām. Beznodokļu kvotā, ko prasa Baltkrievijas eksportētājs, neietilpst neviens cenas elements, kas ļautu novērst kaitējumu radošu dempingu, tādēļ tā nav pieņemama. Šajā gadījumā nav arī attaisnojuma pasākumu piemērošanas termiņa samazināšanai. Ja apstākļi mainīsies, Baltkrievijas uzņēmumam ir iespēja pieprasīt pārskatīt pasākumus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Tāpēc apgalvojumi tiek noraidīti. Ir arī jāatgādina, ka Komisija var vēlreiz izskatīt konstatējumus, ja konstatējumi izmeklēšanā par karteļa izveidi liks apšaubīt galīgos konstatējumus, kas izklāstīti šajā regulā.

               (87)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, likme, kāda tiks noteikta šiem maksājumiem, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Kaitējuma starpība
                           (%)

                           Dempinga starpība
                           (%)

                           Galīgā antidempinga maksājuma likme
                           (%)

                           BMZ

                           10,6

                           58,4

                           10,6

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           10,6

                           58,4

                           10,6

         3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

               (88)

               Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu.

               (89)

               Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Šāda ražojuma importam tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums: konkrēti betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai neleģētā tērauda, bez turpmākas apstrādes pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas, pēc velmēšanas liekti un neliekti stieņi un stieņi ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citādām deformācijām. Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ir izslēgti. Citi gari ražojumi, piemēram, apaļi stieņi, ir izslēgti. Ražojuma izcelsme ir Baltkrievijā, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 un ex 7214 99 95 (Taric kodi: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai par 1. punktā aprakstīto ražojumu pirms nodokļa nomaksas, ir 10,6 %.
   3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) 2016/2303.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 16. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  OV C 114, 31.3.2016., 3. lpp.

      (3)  Komisijas 2016. gada 19. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2016/2303, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importam (OV L 345, 20.12.2016., 4. lpp.).

      (4)  Spriedums lietā Extramet v Council, C-358/89, EU:C:1992:257, 17. līdz 20. punkts. Sk. arī pēc analoģijas spriedumus lietā Matra v Commission, C-225/91, EU:C:1993:239, 40. līdz 47. punkts; lietā RJB Mining v Commission, T-156/98, EU:T:2001:29, 107. līdz 126. punkts; un lietā Secop v Commission, T-79/14, EU:T:2016:118, 79. līdz 86. punkts.

      (5)  Lieta I742.

      (6)  Proti, eksporta apjomi uz Īriju un AK tika izslēgti.

      (7)  Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych, Ernst & Young, Varšava, 2014. gada marts.

      (8)  OV L 204, 29.7.2016., 70. lpp.

      (9)  Saskaņā ar McKinsey ziņojumu ESAO Tērauda komitejas sanāksmē (2013. gada decembris).

      (10)  2012. gadā gūtā peļņa; citos attiecīgā perioda gados, t. i., 2015.–2013. gadā, Savienības ražotāji reģistrēja zaudējumus.

      (11)  Īpaša informācija, ko sniedza ieinteresētajām personām, 3. pielikums.