title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1329 (2016. gada 29. jūlijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu reģistrētajam importam

text:
               4.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 210/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1329
   (2016. gada 29. jūlijs),
   ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu reģistrētajam importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (EK) Nr. 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Ievads

               (1)

               Pēc Eiropas Tērauda ražotāju asociācijas (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) iesniegtās sūdzības 2015. gada 14. maijā Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Krievijas Federācijas (“Krievija”) (kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu dzelzs vai neleģētā tērauda vai citādu leģēto tēraudu, bet ne nerūsējošā tērauda, velmējumu, jebkāda platuma, auksti velmētu (presētu aukstā stāvoklī), neplaķētu, bez galvaniska vai cita pārklājuma un pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādātu (“auksti velmēti plakanu tērauda velmējumu” jeb “CRFS”) importu Savienībā, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu.

               (2)

               Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 12. novembrī iesniedza reģistrācijas pieprasījumu atbilstoši pamatregulas 14. panta 5. punktam. Komisija ar Komisijas 2015. gada 11. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2015/2325 (2) (“reģistrācijas regula”) noteica, ka uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importu attiecina reģistrāciju. Ar minētās regulas 1. panta 2. punktu visas ieinteresētās personas tika aicinātas noteiktā termiņā rakstiski paziņot viedokli, sniegt pierādījumus, kas to pamato, vai pieprasīt uzklausīšanu. Komentāri par reģistrāciju tika saņemti no sūdzības iesniedzēja, Ķīnas Dzelzs un tērauda ražotāju asociācijas (“CISA”), Krievijas Federācijas Ekonomikas attīstības ministrijas, Krievijas ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un/vai lietotājiem.

               (3)

               Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/181 (3) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam.

               (4)

               Komisijas galīgā analīze un secinājums par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarībām un Savienības interesēm ir sīki izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1328 (4) (“galīgā regula”). Šajā regulā tikai aplūkots jautājums par reģistrāciju, komentāriem, kas saņemti saistībā ar reģistrāciju, un attiecīgā antidempinga maksājuma piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

         2.   Procedūra attiecībā uz atpakaļejoša spēka esību pēc pagaidu pasākumu noteikšanas

               (5)

               Lai pārbaudītu, vai attaisnojās galīgo maksājumu piemērošana ar atpakaļejošu spēku, Komisija analizēja patēriņu, cenas, importa un pārdošanas apjomus pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas. Minētās analīzes laikā Komisija arī nosūtīja aptaujas anketas attiecīgā ražojuma importētājiem un/vai lietotājiem par to importa apjomiem, importa cenām un krājumiem laikposmā pēc izmeklēšanas perioda, t. i., no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 31. janvārim. Atbildes tika saņemtas no 22 nesaistītajiem un saistītajiem importētājiem un/vai lietotājiem. Turklāt sūdzības iesniedzējam un pieciem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem tika nosūtītas aptaujas anketas par pārdošanas apjomiem laikposmā pēc izmeklēšanas perioda (“IP”), t. i., no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 31. janvārim. Atbildes tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja un visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

               (6)

               Lai pārbaudītu (5) apsvērumā norādītās aptaujas atbildes, tika veikti pārbaudes apmeklējumi uz vietas, pārbaudot datus, ko bija iesniegušas šādas personas:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Vācija,

                                       —

                                          ArcelorMittal Belgium NV, Ghent, Beļģija,

                                       —

                                          ArcelorMittal Sagunto S.L., Puerto de Sagunto, Spānija;

                           b)

                           nesaistītie importētāji/lietotāji:

                                       —

                                          Duferco SA, Lugano, Šveice,

                                       —

                                          Marcegaglia Carbon Steel, Mantova, Itālija.

               (7)

               Pēc Eurofer pieprasījuma 2016. gada 3. maijā notika uzklausīšana, piedaloties tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. Šī uzklausīšana noritēja antidempinga procedūras ietvaros saistībā ar konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importu, un viens no ierosinātajiem jautājumiem bija galīgā antidempinga maksājuma iespējama iekasēšana ar atpakaļejošu spēku.

               (8)

               Pēc importētāju pieprasījuma Komisijas dienesti arī organizēja divas uzklausīšanas jautājumā par antidempinga maksājuma iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku.

               (9)

               Komisija informēja visas iesaistītās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā grasījās piemērot galīgo antidempinga maksājumu CRFS reģistrētajam importam (“papildu informācijas sniegšana”). Visām iesaistītajām personām tika noteikts laikposms, kurā tās varēja sniegt komentārus par papildu informācijas sniegšanu. Ieinteresēto personu iesniegtie komentāri tika izskatīti un attiecīgā gadījumā ņemti vērā.

               (10)

               Pēc papildu informācijas sniegšanas vairākas ieinteresētās personas iesniedza komentārus. Vienu importētāju grupu 2016. gada 15. jūnijā uzklausīja tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Pēc šīs uzklausīšanas viena ieinteresētā persona iesniedza komentārus par apsvērumiem, kas tika sniegti pēc uzklausīšanas.

         B.   ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMU PIEMĒROŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU SPĒKU

   1.   Vispārīgie principi antidempinga maksājumu reģistrācijai un piemērošanai ar atpakaļejošu spēku

               (11)

               Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā” (5) Komisija nodrošina, ka nozares stāvoklis faktiski tiek atvieglots ievērojamu laiku pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Tas tiek panākts, veicot importa reģistrēšanu pirms pagaidu pasākumu apstiprināšanas. Tas Komisijai dod iespēju galīgos antidempinga maksājumus piemērot ar atpakaļejošu spēku trīs mēnešus pirms pagaidu pasākumu apstiprināšanas, ja vien ir izpildīti attiecīgie juridiskie nosacījumi. Minētie juridiskie nosacījumi ir izklāstīti pamatregulas 10. panta 4. punktā un 14. panta 5. punktā, kas balstās uz PTO Antidempinga nolīguma (“PTO ADN”) 10.6. un 10.7. pantu.

               (12)

               Minētie juridiskie nosacījumi izveido divu posmu mehānismu, lai nodrošinātu, ka netiek samazināts piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma korektīvais iespaids.

               (13)

               Tā kā šis ir pirmais gadījums, kurā konstatēts, ka ir izpildīti nosacījumi antidempinga maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku, Komisija uzskata, ka ir sīki jāpaskaidro metodoloģija, kas tika piemērota, lai nonāktu pie šāda secinājuma.

               (14)

               Pirmais solis, kas balstās uz ideju par maksājumu korektīvā iespaida samazināšanas novēršanu, ir reģistrācija atbilstoši pamatregulas 14. panta 5. punktam un PTO ADN 10.7. pantam, un bez importa reģistrācijas ieinteresētajām personām, jo īpaši importētājiem, tiek arī paziņots, ka galīgos maksājumus var iekasēt ar atpakaļejošu spēku, ja ir izpildīti būtiskie nosacījumi. Otrs solis gadījumā, ja ar preventīviem pasākumiem neizdodas saglabāt galīgo maksājumu korektīvo iespaidu, ir antidempinga maksājumu piemērošana ar atpakaļejošu spēku ražojumiem, kas laisti apgrozībā patēriņam ne agrāk kā 90 dienas pirms pagaidu pasākumu piemērošanas dienas, bet ne pirms izmeklēšanas sākšanas (atbilstoši pamatregulas 10. panta 4. punktam un PTO ADN 10.6. pantam).

               (15)

               Jebkuru no šiem diviem soļiem var veikt tikai, ja ir izpildīti pamatregulas 10. panta 4. punktā un PTO ADN 10.6. pantā minētie nosacījumi.

               (16)

               Komisija uzskata par atbilstošu izklāstīt veidu, kādā tā nosaka un piemēro nosacījumus jēdzieniem “importa apjoms turpina ievērojami pieaugt” un “iespējamība nopietni samazināt piemērojamā antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu”, kā norādīts pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā, lemjot par antidempinga maksājumu noteikšanu ar atpakaļejošu spēku.

               (17)

               Otrs no abiem pamatregulas 10. panta 4. punkta c) apakšpunkta alternatīvajiem nosacījumiem vienmēr ir izpildīts brīdī, kad paziņojums par procedūras sākšanu ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tāpēc nav sīkāk jāprecizē pamatregulas 10. panta 4. punkta c) apakšpunkts.

               (18)

               Pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā noteikts šādi:
               “papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas laikā, importa apjoms turpina ievērojami pieaugt un, ņemot vērā laiku, apjomu un citus apstākļus, ticams, ka tas nopietni samazinās piemērojamā antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu.”

               (19)

               Komisija interpretē pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktu kā divu tādu nosacījumu noteikšanu, kas jāizpilda, lai ļautu Komisijai piemērot galīgo antidempinga maksājumu ar atpakaļejošu spēku (papildus nosacījumiem, kas izklāstīti pamatregulas 10. panta 4. punkta c) apakšpunktā un 10. panta 4. punkta ievaddaļā, to lasot saistībā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu). Šie abi nosacījumi ir šādi:

                           a)

                           papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas laikā, importa apjoms turpina ievērojami pieaugt; un

                           b)

                           ņemot vērā laiku, apjomu un citus apstākļus, ticams, ka šis importa apjoma ievērojamais papildu pieaugums, nopietni samazinās piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu.

         1.1.   Importa apjoma ievērojams papildu pieaugums

               (20)

               Lai varētu noteikt, vai ir noticis importa apjoma ievērojams papildu pieaugums, ir vajadzīgs datu salīdzinājums (6). Šajā saistībā ir jānosaka, kādi laikposmi ir jāsalīdzina.

         1.1.1.   Salīdzināmie laikposmi

               (21)

               No vienas puses, pamatregulā ir atsauce uz importa līmeni izmeklēšanas periodā. No otras puses, vārdi “turpina” un “papildus” nozīmē, ka importa līmenis izmeklēšanas periodā būtu jāsalīdzina ar importa līmeni pēc izmeklēšanas perioda.

               (22)

               Vienlaikus laikposms, kas salīdzināms ar izmeklēšanas periodu, nevar sākties, pirms nav izpildīts viens no diviem alternatīvajiem nosacījumiem, kas norādīti pamatregulas 10. panta 4. punkta c) apakšpunktā. Ja importētāji uzzina par iespējamo dempingu tikai no paziņojuma par procedūras sākšanu publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tad šis brīdis būtu jāuzskata par otrā perioda sākuma punktu.

               (23)

               Vispārējās analīzes mērķis ir novērtēt, vai ir izpildīti nosacījumi maksājuma piemērošanai pirms pagaidu pasākumu piemērošanas dienas. Tāpēc pēdējam periodam būtu jābeidzas ar pagaidu pasākumu noteikšanu, jo šajā brīdī importa reģistrāciju (7) beidz piemērot.

               (24)

               Statistika par importu ir pieejama tikai pa mēnešiem. Tāpēc Komisija pēdējam periodam izmantotu datus par pilnu kalendāro mēnesi pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kurā importētāji tiek informēti par procedūras sākšanu. Ja informācijas avots ir atšķirīgs, piemēram, ražojums jau ilgāku laiku ir bijis ražojums par dempinga cenām, tas būtu nākamais mēnesis pēc informācijas sniegšanas, bet visātrākais pirmajā pilnajā mēnesī pēc izmeklēšanas perioda. Beigās Komisija noteiktu divas vērtības – vienu, ieskaitot mēnesi, kurā pagaidu pasākumi sākti, un vienu, izņemot minēto mēnesi.

               (25)

               Komisija parasti noteiktu mēneša vidējo importa līmeni visam izmeklēšanas periodam, kas principā ilgst 12 mēnešus, un mēneša vidējo importa līmeni laikā starp informēšanu un pagaidu pasākumiem. Pēdējā vidējā lieluma sākuma un beigu punktus nosaka, kā paskaidrots iepriekšējā punktā.

               (26)

               Turklāt Komisija noteiktu arī importa rādītāja izmaiņas absolūtā izteiksmē, tā ietekmi uz ražojuma krājumu veidošanos un tirgus daļu, kā arī ražojuma patēriņu attiecīgajā periodā.

         1.1.2.   Pieauguma apjoms, lai to kvalificētu kā ievērojamu

               (27)

               Šāds konstatējums būtu jāpamato ar katra atsevišķa gadījuma analīzi. Papildus ikmēneša vidējo svērto vērtību salīdzināšanai Komisija ņem vērā arī visus pārējos saistītos apsvērumus. Tie jo īpaši ir: attiecīgā ražojuma kopējā patēriņa attīstība Savienībā, krājumu veidošanās un tirgus daļu veidošanās. Tāpēc analīzei jābūt divkāršai – absolūtai un relatīvai. Līdz ar to abu iepriekšminēto mēneša vidējo lielumu salīdzinājums ir svarīgs, taču ne vienmēr izšķirošs elements, nosakot, vai importa apjoma papildu pieaugums ir “ievērojams”.

         1.1.3.   Šīs pieejas pamatā esošais pamatojums

               (28)

               Uz importu, kas ienāk Savienībā pirms reģistrācijas, nekādā gadījumā nevar attiecināt antidempinga maksājumus. Tomēr tie ir svarīgi, lai noteiktu, vai imports, kas ienāk Savienībā pēc reģistrācijas, varētu vai nevarētu samazināt maksājumu korektīvo iespaidu šāda iemesla dēļ: pamatojoties arī uz krājumu esību, maksājumu korektīvais iespaids (t. i., importētu ražojumu cenas palielinājums, vai nu saistībā ar cenas palielinājumu, vai maksājumu) nekad nav tūlītējs, bet noris tikai tad, kad krājumi ir pārdoti. Importa apjoma ievērojamam papildu pieaugumam pirms reģistrācijas parasti būtu jārada ievērojams krājumu palielinājums. Tas nozīmē, ka maksājumu korektīvais iespaids turpina aizkavēties salīdzinājumā ar situāciju, kurā ir normāli krājumi. Jebkāds papildu imports starp reģistrāciju un pagaidu pasākumiem, kas papildina krājumus, ievērojami pārsniedzot normālo līmeni, turpinātu aizkavēt korektīvo iespaidu.

         1.2.   Ticams, ka importa apjoma pieaugums nopietni samazina maksājumu korektīvo iespaidu

               (29)

               Otrs solis ir noteikt, vai ticams, ka šis pieaugums nopietni samazinās piemērojamā galīgā maksājuma korektīvo iespaidu. Vārdu “ticams, ka” lietošana liecina, ka šī ir uz nākotni vērsta analīze. Uz nākotni vērstas analīzes rezultāts ir atkarīgs no konkrētiem katra tāda gadījuma apstākļiem, kurā ir norīkots veikt importa reģistrāciju nolūkā noteikt maksājumus ar atpakaļejošu spēku.

               (30)

               Šajā analīzē būtu jāņem vērā arī tā importa iespaids, kas ir ienācis Savienībā laikā starp reģistrāciju un pagaidu pasākumiem. Ja nav bijis importa vai tas ir bijis tikai nenozīmīgs, ar reģistrāciju ir pieticis, lai izvairītos no turpmāka kaitējuma Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc parasti nav attaisnojuma piemērot otro soli, t. i., maksājumu noteikšanu ar atpakaļejošu spēku.

               (31)

               Novērtējot, vai ticams, ka tā importa iespaids, kas ienācis Savienībā laikā starp reģistrāciju un pagaidu pasākumiem, nopietni samazina maksājumu korektīvo iespaidu, Komisijai jo īpaši būtu jāanalizē šādi faktori:

                           a)

                           minētā importa apjoms;

                           b)

                           minētā importa laika aspekts;

                           c)

                           minētā importa cenas;

                           d)

                           jebkādi citi saistītie apstākļi. Komisija analizēs arī citus šādus apstākļus:

                                       i)

                                       importēto ražojumu krājumi pirms reģistrācijas;

                                       ii)

                                       importēto ražojumu cenu tendences no informēšanas brīža līdz pagaidu pasākumiem;

                                       iii)

                                       tirdzniecības modeļa maiņa, kas liecina par mēģinājumiem apiet reģistrāciju.

         1.3.   Kumulācija

               (32)

               Izmeklēšanā, kurā iesaistīta vairāk nekā viena attiecīgā valsts, neatkarīgi no tā, vai imports no šīm valstīm tiks kumulēts iepriekš 1.1. un 1.2. punktā izklāstītās analīzes vajadzībām, būs atkarīgs no tā, vai Komisija ir nolēmusi kumulēt šo importu pamatā esošajā antidempinga izmeklēšanā.

         2.   Piemērošana konkrētajā gadījumā

               (33)

               Reģistrācija attiecas uz importu, kas notika laikā no 2015. gada 12. decembra līdz pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanai, proti, 2016. gada 12. februārim. Šajā periodā no attiecīgajām valstīm tika importētas apmēram 165 000 tonnas.

               (34)

               Kā norādīts iepriekš 5. apsvērumā, informāciju sniedza sūdzības iesniedzējs, visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji un 22 nesaistītie un saistītie importētāji un/vai lietotāji. Viņu imports veidoja 46 % no visa importa no attiecīgajām valstīm periodā, par kuru tika apkopoti dati, proti, no 2015. gada aprīļa līdz 2016. gada janvārim.

               (35)

               Lai nolemtu, vai maksājumu iekasēšana ar atpakaļejošu spēku bija attaisnojama, Komisija novērtēja pamatregulas 10. panta 4. punktā izklāstītos kritērijus.

               (36)

               Tika iesniegti komentāri par importa reģistrāciju, kā arī par antidempinga pasākumu iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, kas analizēta turpmāk.

         2.1.   Dempinga vēsture vai importētāja apzināšanās par dempingu vai tā radīto kaitējumu

               (37)

               Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punkta c) apakšpunktu jābūt tā, ka “ražojums jau ilgāku laiku ir bijis ražojums par dempinga cenām, vai importētājs ir apzinājies, vai viņam bija jāapzinās, ka viņš īsteno dempingu, attiecībā uz dempinga pakāpi un zaudējumiem, kurus uzskata par dempinga radītajiem zaudējumiem, vai konstatētajiem zaudējumiem”. Konkrētajā gadījumā Komisija uzskata, ka importētāji apzinājās dempingu vai viņiem bija jāapzinās dempings attiecībā uz dempinga pakāpi un dempinga iespējami radīto vai konstatēto kaitējumu kopš izmeklēšanas sākšanas dienas tādu iemeslu dēļ, kas paskaidroti iepriekš 17. apsvērumā un turpmāk.

               (38)

               Viens importētājs apgalvoja, ka pirmšķietami pierādījumi par dempingu sūdzībā nebija pietiekami, lai uzskatāmi parādītu, ka importētāji apzinājās dempingu vai viņiem bija jāapzinās dempings attiecībā uz dempinga pakāpi un dempinga iespējami radīto vai konstatēto kaitējumu. Jo īpaši šī persona norādīja, ka, pirmkārt, sūdzība pati par sevi nav izšķirošs pierādījums, ka dempings faktiski tika īstenots. Otrkārt, ja bija jāpieņem, ka pierādījumi sūdzībā ir pietiekami, lai secinātu, ka importētājiem bija jāapzinās dempings, katrā atsevišķā izmeklēšanā būtu iespējams noteikt maksājumus ar atpakaļejošu spēku. Visbeidzot, minētā persona izteicās, ka Eurofer apgalvojums, ka importētāji nevarēja neievērot dempinga esību, ņemot vērā Ķīnas un Krievijas importa ārkārtīgi zemās cenas, ir maldinošs, jo cenas, kas, iespējams, ir zemas, pašas par sevi nepierāda importu par dempinga cenām.

               (39)

               Cita ieinteresētā persona norādīja, ka Eurofer nesniedza Savienības CRFS importētājiem preses paziņojumus vai citu publiski pieejamu informāciju, kurā būtu atsauces uz Ķīnas ražotāju dempingu attiecībā uz konkrētiem CRFS ražojumiem. Minētā persona uzsvēra, ka pieejamie raksti presē bija par tēraudu vispārīgi, nevis konkrēti par CRFS. Turklāt Eurofer sniegtie Indijas un Amerikas preses paziņojumi nebija saistīti ar Savienības importētāju apzināšanos.

               (40)

               Vispirms ir svarīgi uzsvērt, ka importētāju apzināšanās, kā norādīts pamatregulas 10. panta 4. punkta c) apakšpunktā, attiecas uz dempinga pakāpi un zaudējumiem, kurus uzskata par dempinga radītajiem zaudējumiem, vai konstatētajiem zaudējumiem (izcēlums pievienots). Komisija uzskata, ka importētāji apzinājās dempinga pakāpi un dempinga iespējami radīto kaitējumu vai viņiem tie bija jāapzinās, pamatojoties uz objektīviem faktoriem, ne tikai izmantojot sūdzības nekonfidenciālo versiju, bet arī paziņojumu par šīs procedūras sākšanu, kas jau pēc procedūras sākšanas bija pieejami un paziņoti visām ieinteresētajām personām, tostarp importētājiem, lietotājiem un to pārstāvības apvienībām. Turklāt ieinteresētajām personām bija pilnībā pieejama Eurofer reģistrācijas pieprasījuma nekonfidenciālā versija, kuru sūdzības iesniedzējs jau faktiski pats bija paziņojis. Izmeklēšanu uzsāka, jo tika uzskatīts, ka sūdzībā ietvertais pirmšķietamais pierādījums pietiekami uzskatāmi parādīja, ka bija ticams, ka imports no attiecīgajām valstīm Savienības tirgū bija par dempinga cenām. Šis pirmšķietamais pierādījums attiecās uz periodu no 2013. gada oktobra līdz 2014. gada septembrim, t. i., uz ilgāku laikposmu. Turklāt provizoriski tika secināts un arī galīgi apstiprināts, ka dempings tika konstatēts arī procedūras izmeklēšanas periodā, proti, no 2014. gada aprīļa līdz 2015. gada martam. Tāpēc ir apstiprinājies, ka importētāji apzinājās dempingu un tā iespējami radīto kaitējumu vai viņiem tie bija jāapzinās dienā, kad paziņojums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (41)

               Jāatzīmē arī, ka antidempinga maksājumu piemērošana ar atpakaļejošu spēku ir atļauta tikai importam, uz ko tika attiecināta reģistrācija, un tikai tad, ja ir izpildīti kritēriji, kas norādīti pamatregulas 10. panta 4. punktā. Tāpēc nav pareizi apgalvot, ka maksājumu noteikšana ar atpakaļejošu spēku ir iespējama “katrā atsevišķā izmeklēšanā”. Kas attiecas uz Eurofer norādīto preses paziņojumu iespējamo neatbilstību, Komisija atzīst, ka nebija rakstu konkrēti par CRFS, bet tie deva ticamu norādi uz attiecīgo valstu tērauda ražotāju eksportētāju cenu politiku. Turklāt preses paziņojumi būtu jāaplūko, ņemot vērā citus objektīvos faktus, kas izklāstīti iepriekšējos apsvērumos.

               (42)

               Tāpēc argumenti jautājumā par importētāju apzināšanos tiek noraidīti.

               (43)

               Atbildot uz sniegto informāciju, konkrēti importētāji apgalvoja, ka jautājums par dempinga un kaitējuma apzināšanos būtu jāapsver, ņemot vērā to, ka atpakaļejoša spēka piemērošana ir “ārkārtas pasākums”, ka izmeklēšanas iestādei tiek noteikti augsti standarti un/vai ka ierosinātā pieeja attiecībā uz “importētāju apzināšanos” saistībā ar pamatregulas 10. panta 4. punkta c) apakšpunktu ir pārmērīgi plaša. Tāpēc tie secina, ka paziņojums par procedūras sākšanu nav pietiekams, lai panāktu to, ka importētāji apzinās dempinga un kaitējuma esību vai tā pakāpi. Tomēr paziņojums par procedūras sākšanu, kas tika plaši atspoguļots tērauda tirdzniecības presē, un sūdzības iesniedzēja pieejamā versija, kas bija nosūtīta zināmajiem importētājiem un/vai lietotājiem un bija pieejama visām ieinteresētajām personām no izmeklēšanas pirmās dienas, kopumā ņemot, (būtiskajās detaļās) skaidri norādīja piemēroto metodoloģiju, izmantoto informācijas avotu un liecināja par augstiem ĶTR un Krievijas īstenotā dempinga un kaitējuma līmeņiem. Turklāt par importa pakāpi tika paziņots CIF importa cenas procentuālajā izteiksmē. Turklāt Komisija reģistrācijas regulas 5.–11. apsvērumā atgādināja visām ieinteresētajām personām, ka tai bija pietiekami pierādījumi par dempingu attiecībā uz dempinga pakāpi un tā iespējami radīto vai konstatēto kaitējumu. Tāpēc Komisija secina, ka importētāji apzinājās vai viņiem bija jāapzinās, ka dempings un tā radītais kaitējums bija vai tie bija iespējami. Tas, ka ne visi izmeklēšanas gadījumi beidzas ar antidempinga pasākumiem, nenozīmē, ka pirmšķietami pierādījumi par dempingu un kaitējumu netika darīti pieejami importētājiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka ar šo jautājumu saistītie nepieciešamie standarti ir izpildīti.

               (44)

               Krievijas ražotāji eksportētāji un kāds importētājs apgalvoja, ka Komisijas secinājums atbilstoši pamatregulas 10. panta 4. punkta c) apakšpunktam noteikti neatbilda PTO ADN 10. panta 6. punkta i) apakšpunktā minētajam standartam, kurā norādīts, ka importētājam būtu jāapzinās, ka eksportētājs nodarbojas ar dempingu un ka šāds dempings rada kaitējumu. Turklāt tika apgalvots, ka atbilstoši Komisijas interpretācijai “apzināšanās” nosacījums ir izpildīts katrā gadījumā, kad tiek publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, kas nav pieņemami. Turklāt tika apgalvots, ka dempinga novērtēšana ir sarežģīts process, kas saistīts ar piekļuvi darījumu noslēpumiem, kurus nevar izpaust.

               (45)

               Vispirms būtu jānorāda, ka katram PTO dalībniekam ir tiesības noteikt savas antidempinga procedūras un prakses, lai pielāgotos saviem apstākļiem, ciktāl tās nepārkāpj PTO standartus. Komisija uzskata, ka tai ir ļoti augsti standarti izmeklēšanas sākšanai, un, kā norādīts iepriekš 43. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, tika veikta ļoti sīki izstrādāta dempinga un kaitējuma pārbaude, un tā tika darīta pieejama ieinteresētajām personām. Šajos datos ietilpst uzņēmuma konkrētās iekšzemes un eksporta cenas, ko importētāji varētu viegli salīdzināt ar cenām, par kurām tie pērk no attiecīgajām valstīm, lai noteiktu, vai šādas cenas bija dempinga cenas un cik lielā mērā. Ir atzīmēts arī, ka, kā norādīts 5. apsvērumā, dažas atbildes tika saņemtas no saistītajiem importētājiem, kam bija piekļuve attiecīgajai informācijai par iekšzemes un eksporta cenām. Ir atzīmēts arī, ka PTO tiesību aktos ir paredzēts, ka importētājiem ir nevis jāspēj veikt sīkus dempinga aprēķinus, bet drīzāk viņiem būtu jāapzinās šāda dempinga pakāpe. Turklāt tika darīta pieejama arī dažādu kaitējuma rādītāju analīze kopā ar sīki izstrādātiem faktiskās cenas samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem un norādīts, ka šāds imports par dempinga cenām radītu kaitējumu.

               (46)

               Viens importētājs arī apgalvoja, ka tā piegādātāji bija viņu pārliecinājuši, ka tie nebija iesaistījušies dempinga praksē, tomēr nepamatoja to. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.

               (47)

               Krievijas ražotāji eksportētāji apstrīdēja dempinga konstatējumu un norādīja, ka importētāji uzzināja par pamatregulas 18. panta piemērošanu un dempinga pakāpi tikai 2016. gada 12. februārī. Šajā saistībā jāatzīmē, ka iepriekšminētā informācija lietas materiālos, proti, paziņojums par procedūras sākšanu un sūdzības nekonfidenciālā versija, kas tika nosūtīta vai darīta pieejama importētājiem, skaidri norādīja uz dempinga pakāpi un to, ka pagaidu pasākumu piemērošana tikai apstiprināja šādu informāciju. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.

               (48)

               Tāpēc Komisija šajā konkrētajā lietā apstiprina, ka importētājiem nepārprotami bija pierādījums, ka Ķīnas un Krievijas eksportētāji nodarbojās ar kaitējumu radošu dempingu.

         2.2.   Importa apjoma ievērojams papildu pieaugums, kas, ticams, samazināja galīgā antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu

               (49)

               Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktu jābūt tā, ka “papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas laikā, importa apjoms turpina ievērojami pieaugt”.

         2.2.1.   Importa apjoma ievērojams papildu pieaugums

               (50)

               Saskaņā ar Eurostat datiem (8) (kas novērtējuma laikā bija pieejami par laiku līdz 2016. gada martam un to ieskaitot) vidējais mēneša importa apjoms no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā bija 118 912 tonnas. Vidējais mēneša importa apjoms no attiecīgajām valstīm periodā, kas sākās pirmajā pilnajā mēnesī pēc paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un beidzās pēdējā pilnajā mēnesī pirms pagaidu pasākumu noteikšanas (2015. gada jūnijs–2016. gada janvāris), bija 162 457 tonnas, t. i., 37 % vairāk nekā izmeklēšanas periodā. Tajā pašā periodā kopējais importa apjoms bija 1 299 658 tonnas, t. i., 721 386 tonnas no ĶTR un 578 272 tonnas no Krievijas. Salīdzinot vidējo mēneša importa apjomu no ĶTR un Krievijas atsevišķi, ir konstatēts vidējā mēneša importa apjoma palielinājums par 48 % un 25 % attiecīgi no ĶTR un Krievijas.

               (51)

               Ņemot vērā periodu no pirmā pilnā mēneša pēc procedūras sākšanas un ieskaitot mēnesi, kurā tika noteikti pagaidu pasākumi (t. i., 2015. gada jūnijs–2016. gada februāris), mēneša vidējais importa apjoms ir 150 673 tonnas, kas ir par 27 % vairāk nekā mēneša vidējais rādītājs izmeklēšanas periodā. Kas attiecas uz mēneša importa apjomiem no ĶTR un Krievijas, tie uzrādīja attiecīgi 34 % un 19 % palielinājumu.

               (52)

               To 22 importētāju un/vai lietotāju imports, kas sniedza informāciju par importu periodā pēc procedūras sākšanas (no 2015. gada jūnija līdz 2016. gada janvārim), bija 46 % no visa importa no attiecīgajām valstīm. Šādi iegūtā informācija uzrādīja (kopumā par tiem importētājiem un/vai lietotājiem, kas sadarbojās) attiecīgā ražojuma krājumu palielinājumu 22 % apjomā 2015. gada beigās, salīdzinot ar 2014. gada beigām. Šis konstatējums ne tikai apstiprina konstatējumu par izteiktu importa palielinājumu, pamatojoties uz statistikas datiem, bet arī liecina par krājumu veidošanos.

               (53)

               Abas analīzes uzskatāmi parāda, ka pēc procedūras sākšanas patiešām bija importa apjoma ievērojams palielinājums.

               (54)

               Vairāki Krievijas ražotāji eksportētāji apstrīdēja secinājumu, ka importa palielinājums bija ievērojams, atsaucoties uz “vadošajiem komentētājiem un praktizētājiem”, kas apgalvo, ka importa apjoma palielinājumam jābūt patiešām milzīgam. Šajā saistībā vispirms ir jāatzīmē, ka atsauces literatūra nav saistošie tiesību akti un ka tā nesniedz nekādus konkrētus ieteikumus par to, kas būtu jāuzskata par milzīgu vai ievērojamu, kas tā vai citādi ir katra konkrēta gadījuma analīze.

               (55)

               Pamatojoties uz to, Komisija atzīst, ka importa palielinājumu var uzskatīt par ievērojamu, un ar to šis apgalvojums tiek noraidīts.

               (56)

               Vairāki Krievijas ražotāji eksportētāji, kā arī importētāji izteicās, ka Komisija savā novērtējumā par Eurofer reģistrācijas pieprasījumu pienācīgi neņēma vērā pagaidu ietekmi no Savienības sankcijām tirdzniecībai ar Krieviju. Šajā saistībā reģistrācijas laikā attiecīgajam ražojumam nebija “sankciju”, kā arī šādu sankciju nebija nākamajā izmeklēšanas periodā, līdz 2016. gada 12. februārī tika noteikti pagaidu pasākumi. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

               (57)

               Krievijas ražotāji eksportētāji atgriezās pie šā jautājuma savos komentāros par informācijas sniegšanu, norādot, ka, lai gan saistībā ar attiecīgo ražojumu nebija “sankciju”, saistībā ar to bija “ķēdes reakcija”, pamatojoties uz Savienības patērētāju vispārējo nepatiku pirkt preces no Krievijas. Šis arguments netika pamatots. Turklāt ir skaidrs, ka attiecīgā ražojuma importa attīstību pēc izmeklēšanas perioda drīzāk skāra jautājumi par šo procedūru, nevis iespējamā “ķēdes reakcija”, kas izrietēja no citiem ražojumiem piemērotajām sankcijām. Preces, uz ko attiecās sankcijas, bija skaidri definētas, un tāpēc nevar secināt, ka sankcijām bija nozīmīga ietekme uz lielajām svārstībām apjoma attīstībā, ko novēroja periodā pēc izmeklēšanas.

               (58)

               Turklāt tie paši Krievijas ražotāji eksportētāji, kā arī Krievijas iestādes apgalvoja, ka novērtējumā par importa apjoma ievērojamu papildu pieaugumu Eurofer argumenti balstījās uz patvaļīgi izvēlētu laikposmu salīdzinājumiem. Kāda cita ieinteresētā persona izteicās, ka, pamatojoties uz CRFS importa apjoma ļoti izteikto nepastāvību pa mēnešiem, jebkura konkrētā perioda izvēle salīdzinājumā ar citu varētu sniegt izteikti atšķirīgus rezultātus. Citiem vārdiem, Eurofer pieprasījumā ietvertie dati neatspoguļo “importa apjoma ievērojamu pieaugumu”.

               (59)

               Sūdzībā salīdzināšanas nolūkā ietvertie laikposmi, kā rezultātā tika piemērota reģistrācija, aptvēra ievērojamus laikposmus gan pēc izmeklēšanas perioda, gan pārklājoties ar izmeklēšanas periodu. Turklāt dažādas ieinteresētās personas ierosināja citus laikposmus salīdzinošajai analīzei par importa apjoma ievērojamu papildu pieaugumu, un tie visi noveda pie tā paša secinājuma (t. i., importa apjoma ievērojams papildu pieaugums salīdzinājumā ar importa apjomu izmeklēšanas periodā). Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

               (60)

               Vairāki Krievijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka importa apjoms neturpināja ievērojami pieaugt, iesniedzot rādītājus par 2016. gada janvāri, 2016. gada februāri un 2016. gada martu, ciktāl tie bija iesaistīti. Komisijai nav skaidrs, kāpēc iesniegtajā informācijā bija iekļauti rādītāji tikai par konkrētiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, nevis imports no Krievijas kopumā.

               (61)

               Patiesībai atbilst tas, ka statistikas datos, kā minēts iepriekš 50. apsvērumā, par 2016. gada janvāri, februāri un martu ir reģistrēti zemāki ikmēneša importa apjomi, t. i., pēc tam, kad spēkā stājās importa reģistrācija un – daļā februāra un marta – pagaidu pasākumi. Šajā saistībā būtu jāatzīmē šādi faktori. Pirmkārt, kā norādīts reģistrācijas regulas 9. apsvērumā, Komisija analizēja reģistrācijas pieprasījumu, pamatojoties uz analīzi par periodu līdz 2015. gada septembrim un ieskaitot to. Minētā analīze parādīja, ka inter alia un prima facie bija importa apjoma ievērojams palielinājums pat pēc procedūras sākšanas, kas būtiski samazinātu antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu (reģistrācijas regulas 5. apsvērums). Ievērojamais palielinājums, pamatojoties uz kuru tika reģistrēts imports, tādējādi tikai daļēji attiecas uz to pašu importu, pamatojoties uz kuru Komisija nosaka, vai būtu jāpiemēro maksājums ar atpakaļejošu spēku. Jāatgādina, ka pēdējais periods ir periods no pirmā pilnā mēneša pēc procedūras sākšanas, t. i., 2015. gada jūnija, līdz pēdējam pilnajam mēnesim pirms pagaidu pasākumiem un ieskaitot to, t. i., 2016. gada janvārim, vai ieskaitot mēnesi, kurā tika noteikti pagaidu pasākumi, t. i., 2016. gada februāri. Arī šajā daudz ilgākajā periodā importa apjoms atkal turpināja ievērojami pieaugt salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu. Tas, ka importa apjomi no minētajām valstīm 2016. gada janvārī, februārī un martā bija salīdzinoši zemi, nemaina šo secinājumu.

               (62)

               Otrkārt, visaugstākais importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija reģistrēts 2015. gada oktobrī, t. i., pēc reģistrācijā ietvertā analīzes perioda, un ļoti augsts importa apjoms salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu bija reģistrēts 2015. gada novembrī. Tāpēc salīdzinoši mērenais importa līmenis pēc reģistrācijas, uz kuru norādīja ražotājs eksportētājs, būtu jānovērtē, salīdzinot ar šo maksimālo lielumu tieši pirms reģistrācijas, kuru var izskaidrot tikai ar gaidāmo reģistrāciju. Iespējams, ja nebūtu pieprasīta un noteikta reģistrācija, kopējais apjoms būtu novērots tādā pašā apmērā, bet ikmēneša vidējais palielinājums būtu pastāvīgāks un nebūtu pēkšņa lēciena, ko novēroja 2015. gada oktobrī un novembrī. Komisija savā analīzē par to, vai ir izpildīti 10. panta 4. punkta d) apakšpunkta nosacījumi, nevar ignorēt importa straujo palielinājumu šajā periodā, kas bija pēc importa reģistrācijas analīzes perioda, bet pirms pašas faktiskās reģistrācijas.

               (63)

               Kāda ieinteresētā persona izteicās, ka, lai gan importa rādītāju salīdzinājums par 2014. gada maiju–2014. gada septembri un 2015. gada maiju–2015. gada septembri patiešām uzrāda importa absolūtu palielinājumu, Eurofer neņēma vērā attiecīgā ražojuma importa ciklisko raksturu un Savienības patēriņa attīstību. Šis arguments nav pierādīts pārliecinoši. Ir pamats teikt, ka attiecīgais ražojums zināmā mērā ir pakļauts ekonomikas nosacījumu kopumam, kas var būt nepastāvīgs. Tomēr tas nenozīmē, ka CRFS imports ir pakļauts cikliskām svārstībām. Šis arguments tiek noraidīts.

               (64)

               Jāpiebilst arī, ka attiecībā uz Savienības patēriņa tendenci, kā paskaidrots pagaidu regulas 103.–106. apsvērumā, pašpatēriņš palielinājās nedaudz (par 4 %), turpretī brīvā tirgus patēriņš samazinājās par 9 %. Tā kā attiecīgā ražojuma imports konkurē brīvajā tirgū, Komisija neizprot šo argumentu.

               (65)

               Ķīnas Dzelzs un tērauda ražotāju asociācija (CISA) arī nepiekrita Eurofer izraudzītajiem periodiem. CISA izteicās, ka paiet vismaz četri līdz pieci mēneši, līdz ĶTR izcelsmes tērauda ražojumu importa pasūtījuma apstiprinājums faktiski notiek. Tāpēc attiecīgais ražojums, kas eksportēts 2015. gada maijā–septembrī faktiski ir saistīts ar līgumiem, kas noslēgti pirms procedūras sākšanas.

               (66)

               Saskaņā ar pamatregulu šāds ievērojams papildu pieaugums noris papildus tam importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas laikā. Tāpēc šā jautājuma novērtējums balstās uz reprezentatīvu laikposmu starp procedūras sākšanu un pagaidu pasākumiem un izmeklēšanas periodu. Konstatējumu, ka laikā no 2015. gada maija līdz septembrim bija importa apjoma ievērojams papildu pieaugums, pat pastiprina CISA sniegtais arguments, ka, neraugoties uz kavēšanos darbojošos līgumu dēļ, iepriekšminētajā periodā joprojām bija importa apjoma ievērojams papildu pieaugums. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

               (67)

               Vairākas ieinteresētās personas arī atzīmēja, ka CRFS ir ražojums, ko nevis uzkrāj noliktavās, bet gan ražo atbilstoši pasūtījumam.

               (68)

               Attiecīgo ražojumu tik tiešām parasti netur krājumā ilgu laikposmu, pamatojoties uz tā raksturlielumiem. Piemēram, konkrēti laikapstākļi varētu negatīvi ietekmēt ražojuma kvalitāti. Tomēr Komisija nesaņēma pierādījumu, kas apgāž konstatējumu, ka šajā lietā pēc procedūras sākšanas patiešām nenotika krājumu veidošanās. Jāuzsver, ka krājumu veidošanās bieži vien nav parasta prakse un notiek, kad ir īpaši apstākļi un/vai gaidas tirgū, piemēram, attiecībā uz konkrētā ražojuma cenām nākotnē. Fakts, ka ražojumu parasti netur krājumā, nenozīmē, ka nevar notikt krājumu veidošanās, ja rodas šādi apstākļi un gaidas. Pamatojoties uz nesaistīto un saistīto importētāju un/vai lietotāju iesniegtajiem rādītājiem pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika konstatēts, ka krājumi 2015. gada beigās bija par 22 % augstāki nekā 2014. gada beigās. Tāpēc, tā kā nav pierādījuma, kas apgāž konstatējumu, ka importa apjoma ievērojams papildu pieaugums varētu būt krājumu veidošanās pazīme, šis arguments tiek noraidīts.

               (69)

               Atbildot uz sniegto informāciju, ieinteresētās personas atkārtoja, ka attiecīgo ražojumu parasti nevis uzkrāj noliktavās, bet drīzāk pērk pēc pasūtījuma. Vispirms, CRFS netiek ražoti tikai pēc pasūtījuma, un arī attiecībā uz tiem veidiem, ko galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, tas netraucē importētājiem un/vai lietotājiem, kas nojauš turpmākus cenu palielinājumus, iepirkt lielākus daudzumus, lai veidotu krājumus. Bez tam šīs izmeklēšanas sākšana ietekmēja importa politiku, atbilstoši kurai (saskaņā ar pierādījumiem) ievērojami palielinājās parasti importēto standarta kategoriju krājumu veidošanās. Jāatgādina, ka 22 importētāji un/vai lietotāji, kas sniedza informāciju par importu periodā pēc procedūras sākšanas, realizēja tikai 46 % no visa importa no attiecīgajām valstīm. Ņemot vērā to, ka importētāji un/vai lietotāji, kas veica vairāk nekā pusi no importa, nesniedza Komisijai prasīto informāciju, un, ievērojot tā importa lielo apjomu, kas ienāca Savienībā nākamajos mēnešos pēc procedūras sākšanas, Komisija var paļauties uz pietiekami pārliecinošu pierādījumu, lai secinātu, ka faktiski notika ievērojama krājumu veidošanās un ka saņemtā un izmantotā informācija drīzāk bija piesardzīga aplēse par krājumu veidošanās līmeni.

               (70)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka ir bijis importa apjoma ievērojams papildu pieaugums pēc izmeklēšanas perioda.

               (71)

               Atbildot uz sniegto informāciju, ieinteresētās personas apgalvoja, ka bija ieviesta vispāratzīta Komisijas prakse, kurā importu izmeklēšanas periodā salīdzināja ar importu reģistrācijas periodā, kas nozīmētu, ka nebija importa pieauguma. Tās pašas personas norādīja, ka Komisija nebija sniegusi pamatojumu šai iespējamajai prakses maiņai.

               (72)

               Pirmkārt, Komisija norāda, ka tai ir saistoša nevis iepriekšējā prakse (ja šāda prakse būtu, quod non, sk. nākamo apsvērumu), bet gan tikai Līgumu un sekundāro tiesību aktu reālās normas. Jebkurā gadījumā Komisija ikvienā brīdī, piemēram, ievērojot izmeklēšanas laikā radušos īpašos apstākļus, var attiecīgi uzlabot vai izvērst savu analīzi, ja tā pietiekami paskaidro šādas rīcības iemeslus. Komisija vispārējā informācijas sniegšanas dokumentā sniedza visaptverošus ekonomiskos, juridiskos un politiskos pamatojumus, kas ir konkrētajā lietā izmantotās pieejas pamatā (sk. iepriekš 11.–32. apsvērumu).

               (73)

               Otrkārt, jebkurā gadījumā importētājs varētu tikai norādīt uz divām iepriekšējām lietām (Solar Panels un Stainless Steel Cold Rolled Flat products) kā iespējamu šādas prakses pierādījumu, un nevienā no šīm lietām maksājumi netika noteikti ar atpakaļejošu spēku. Tāpēc to šajos apstākļos nevar uzskatīt par vispāratzītu praksi. Turklāt pretēji tam, ko apgalvoja minētās ieinteresētās personas, novērtējot, vai antidempinga maksājums būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/1429 (9) Komisija analizēja periodus pēc izmeklēšanas sākšanas. Turklāt minētajās lietās viss apstākļu kopums nebija salīdzināms ar šīs lietas apstākļiem. Piemēram, lai gan importa līmenis reģistrācijas periodā vidēji pa mēnešiem bija zemāks nekā iepriekšējā periodā pēc izmeklēšanas sākšanas, konkrētajā lietā līmenis absolūtā izteiksmē joprojām bija ļoti nozīmīgs. Ievērojot to, ka šis bija pirmais gadījums, kurā Komisija secināja, ka, ņemot vērā konkrētās lietas faktus, maksājumi būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku, šajā izmeklēšanā tika stingri ievēroti 11.–32. apsvērumā izklāstītie principi. Tāpēc Komisija ne tikai analizēja importa līmeni reģistrācijas periodā, bet arī ņēma vērā importu periodā starp izmeklēšanas sākšanu un reģistrāciju. Tas atbilst pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunkta nosacījumiem, kuri, kā paskaidrots iepriekš 21.–25. apsvērumā, pilnvaro Komisiju analizēt periodu pēc izmeklēšanas perioda, kas atbilstoši Komisijas praksei ir no izmeklēšanas sākšanas līdz brīdim, kad pārstāj piemērot reģistrāciju. Šādi pilnā saskaņā ar tiesību normām noteiktais analīzes periods ļauj pilnībā novērtēt importa pieaugumu un tā sekojošo ietekmi un spēju samazināt pasākumu korektīvo iespaidu.

               (74)

               Atbildot uz sniegto informāciju, Krievijas ražotāji eksportētāji un Krievijas Federācijas Ekonomikas attīstības ministrija apstrīdēja, ka Komisijas kumulatīvā novērtējuma pieeja (kas attiecās gan uz Ķīnas, gan Krievijas importu) atbilst pamatregulas 10. panta 4. punkta prasībām. Tomēr pamatregula neaizliedz 10. panta 4. punkta kumulatīvu interpretāciju, un kumulācijas nosacījumi šajā lietā ir skaidri piemērojami. Turklāt attiecīgos gadījumos tika veikta atsevišķa Krievijas un Ķīnas importa analīze, kas arī ļāva secināt, ka bija importa apjoma ievērojams papildu pieaugums (sk. iepriekš 50. apsvērumu), un uzskatāmi neparādīja, ka attiecībā uz Krievijas Federāciju bija nepieciešama atšķirīga pieeja. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

         2.2.2.   Galīgā antidempinga maksājuma korektīvā iespaida samazināšanās

   2.2.2.1.   Apjomi un tirgus daļas

               (75)

               Lai novērtētu importa apjoma ievērojamā pieauguma ietekmi uz galīgā antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu, pēc izmeklēšanas perioda Eurofer un 5 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika nosūtītas aptaujas anketas. Periods, par kuru tika pieprasīti pēcizmeklēšanas perioda rādītāji, bija 2015. gada aprīlis līdz 2016. gada janvāris (pēcizmeklēšanas perioda aptaujas anketas nosūtīšanas laikā tas bija visnesenākais periods).

               (76)

               Šādi saņemtā informācija liecina, ka Savienības patēriņš brīvajā tirgū šajā periodā palielinājās par 14 %, savukārt Savienības ražotāju sasniegtie pārdošanas apjomi saglabājās drīzāk stabili (tikai niecīgs palielinājums 3 % apjomā). Tātad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa papildus samazinājās par 7 % (no 71 % līdz 64 %). Tas skaidri liecina par papildu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               (77)

               Kas attiecas uz apjomiem, jāpaskaidro, ka reģistrācijas periodā imports tika iekļauts “importa apjoma papildu palielinājuma” novērtējumā un ka, izolēti ņemot, imports reģistrācijas periodā saruka, salīdzinot ar līmeņiem pirms reģistrācijas, bet tā apjomi joprojām bija ievērojami.

               (78)

               Vairākas personas apgalvoja, ka šis importa apjoma sarukums reģistrācijas periodā uzskatāmi parādīja, ka reģistrācijas darbība bija sekmīga. Tomēr ievērojamie importa līmeņi reģistrācijas periodā (aptuveni 165 000 tonnu) skaidri parādīja, ka reģistrācijas darbība neatturēja importētājus un/vai lietotājus un, kā paskaidrots turpmāk, maksājumu noteikšana ar atpakaļejošu spēku bija nepieciešama, lai nemazinātu pasākumu korektīvo iespaidu.

         2.2.2.2.   Cenas un cenu samazinājums

               (79)

               Salīdzinot vidējo mēneša importa cenu, izmantojot Eurostat datus, ir konstatēts, ka 11 mēnešu laikā pēc izmeklēšanas perioda vidējās ikmēneša importa cenas no ĶTR un Krievijas ir samazinājušās attiecīgi par 13 % un 12 %, salīdzinot ar vidējām ikmēneša importa cenām izmeklēšanas periodā.

               (80)

               Patiesībai atbilst tas, ka tajā pašā periodā samazinājās arī izejmateriālu cenas. Tomēr veiktā analīze uzskatāmi parāda, ka izejmateriālu cenu kritums nevarēja attaisnot pārdošanas cenu kritumu vairāk nekā 4 % apjomā. To, ka šīs ievērojami zemākās importa cenas samazina antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu, paskaidro attiecīgo valstu vidējo importa cenu vispārējs salīdzinājums ar Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu izmeklēšanas periodā un pēcizmeklēšanas periodā. Šis salīdzinājums uzrāda 7 % cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, turpretī pēc šā perioda cenu samazinājums palielinājās līdz 14 %.

               (81)

               Turklāt importa cenas reģistrācijas periodā turpināja sarukt vairāk nekā Savienības ražotāju cenas. Vidējā importa cena šajā periodā (10) bija EUR 408 Ķīnas gadījumā (19 % zem vidējās importa cenas izmeklēšanas periodā un 6 % zem vidējās importa cenas periodā no procedūras sākšanas līdz reģistrācijai (11)) un EUR 371 Krievijas gadījumā (24 % zem vidējās importa cenas izmeklēšanas periodā un 15 % zem vidējās importa cenas periodā no procedūras sākšanas līdz reģistrācijai). Kas attiecas uz abām valstīm kopā, vidējā importa cena reģistrācijas laikā bija EUR 386 (22 % zem vidējās importa cenas izmeklēšanas periodā un 11 % zem vidējās importa cenas periodā no procedūras sākšanas līdz reģistrācijai). Attiecīgi cenu samazinājums reģistrācijas periodā turpināja palielināties vidēji gandrīz līdz 20 %.

               (82)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka ir ticams, ka importa apjoma ievērojams papildu pieaugums, ievērojot laiku un apjomu, kā arī vidējo cenu papildu samazināšanos, būtiski samazinās galīgā antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu.

         2.2.2.3.   Krājumu veidošanās

               (83)

               Kā norādīts 52. apsvērumā, Komisija pēc izmeklēšanas sākšanas atrada pierādījumu par krājumu veidošanos. Pieņemot, ka ir iespējams, ka ražojumi, kas tiek turēti krājumā, beigās nonāks Savienības tirgū, Komisija uzskata, ka šāda krājumu veidošana ir papildu liecība, ka imports, kas notiks pat pēc reģistrācijas, samazinās maksājumu korektīvo iespaidu.

               (84)

               Konkrētas ieinteresētās personas apstrīdēja krājumu veidošanās argumentu, apgalvojot, ka konstatējums par krājumu veidošanos netika pamatots ar pierādījumu. Tomēr ir skaidrs, ka imports periodā pēc izmeklēšanas ievērojami palielinājās salīdzinājumā ar līmeņiem pirms procedūras sākšanas un ka importētāji un/vai lietotāji, kas sadarbojās, ziņoja par krājumu palielināšanos. Turklāt auksto velmējumu tirgum ir raksturīgs gan tirgotāju, gan galalietotāju veikts imports. Neraugoties uz to, ka cenas nākamajos mēnešos pēc šīs izmeklēšanas sākšanas kritās, tirgotāji un lietotāji bija motivēti palielināt savus ikmēneša vidējos importa līmeņus un krājumu līmeņus, un viņi to arī darīja. Tāpēc ir skaidrs, ka krājumu veidošanās notika.

               (85)

               Viena importētāju grupa apgalvoja, ka tā bija sniegusi pierādījumu tam, ka tās krājumu līmenis sliecās samazināties un ka tās iepirkumi periodā pēc procedūras sākšanas nebija ar nolūku veidot krājumus. Tā pati ieinteresētā puse apgalvoja, ka periodi krājumu līmeņa salīdzināšanai nebija piemēroti, jo krājumi 2014. gada beigās bija ārkārtīgi zemi, ņemot vērā banku nevēlēšanos finansēt krājumus. Visbeidzot, tā apgalvoja, ka Komisija nebija uzskatāmi parādījusi, ka attiecīgās preces joprojām ir krājumā, un norādīja, ka tā cerēja reģistrācijas periodā iepirkto materiālu pārdot pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Šajā saistībā, pirmkārt, jāatzīmē, ka krājumu līmeņa novērtējums var uzrādīt individuālas atšķirības starp uzņēmumiem, kas importē attiecīgo ražojumu. Tomēr Komisijas novērtējums nav ierobežots uz atsevišķiem uzņēmumiem, un informācija lietas materiālos, tostarp šīs importētāju grupas sniegtā informācija, liecina, ka bija 22 % palielinājums. Otrkārt, ir atzīmēts, ka šis apgalvojums nav pamatots ar atbalstošu pierādījumu, ciktāl runa ir par bankām vai krājumu apmēriem. Ja arī apgalvojums par finansējuma pieejamību būtu patiess, Komisija gribētu uzzināt, kā importētāji bez finansējuma pieejamības varētu finansēt importa ievērojamo palielinājumu, kas notika pēc izmeklēšanas sākšanas. Pamatojoties uz iepriekšminēto, šie apgalvojumi ir jānoraida.

         2.2.2.4.   Secinājums

               (86)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka importa ievērojams pieaugums pēc izmeklēšanas perioda ir būtiski samazinājis galīgā antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu.

         2.3.   Citi komentāri

               (87)

               Vairāki Krievijas ražotāji eksportētāji izteicās, ka pamatregulas 10. panta 4. punktā nav norādīts atbalsts kumulatīvam novērtējumam attiecībā uz pamatregulas 10. panta 4. punktā norādītajiem nosacījumiem. Viņi arī izteicās, ka, viņuprāt, nosacījumi antidempinga maksājumu noteikšanai ar atpakaļejošu spēku attiecībā uz Krievijas izcelsmes CRFS importu nav izpildīti. Ja pamatregulas 10. panta 4. punktā nebūtu atsauces uz kumulatīvu novērtējumu, Komisijai nebūtu juridiska pamata ar atpakaļejošu spēku piemērot galīgos antidempinga maksājumus Krievijas izcelsmes importam. Ievērojot to, bija norādīta arī atsauce uz nediskriminācijas pamatprincipu.

               (88)

               Jāatgādina, ka Komisija nepiekrīt argumentam, ka nav izpildīti 10. panta 4. punktā norādītie nosacījumi. Šajā lietā ir uzsvērts, ka gan attiecīgo valstu kumulatīvajā novērtējumā, gan attiecīgo valstu individuālajā novērtējumā attiecībā uz abām valstīm ir izpildīti 10. panta 4. punkta nosacījumi. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

               (89)

               Dažādas ieinteresētās personas izteicās, ka reģistrācijas dēļ importētāji un/vai lietotāji nonāca juridiskās nenoteiktības situācijā un ka tas negatīvi ietekmēja importētāju un/vai lietotāju darījumdarbību. Minētās personas arī izteicās, ka antidempinga maksājumu noteikšana ar atpakaļejošu spēku reģistrētam importam turpinātu pastiprināt negatīvo ietekmi uz Savienības importētājiem un/vai lietotājiem, kas pamatoti paļāvās uz saviem piegādātājiem atbilstoši pieņēmumam, ka viņi nav iesaistīti dempingā. Turklāt tika apgalvots, ka pasākumi ar atpakaļejošu spēku kaitētu importētājiem un/vai lietotājiem attiecībā uz importu, kas saistīts ar līgumiem, kuri noslēgti pirms procedūras sākšanas.

               (90)

               Šajā saistībā Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka izmeklēšanas iestādes tiesības reģistrēt importu, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, ir norādītas pamatregulā, saskaņā ar kuru šī izmeklēšana ir uzsākta, un ka tā veic reģistrāciju tikai izņēmuma gadījumos, jo tā stingri interpretē juridiskos nosacījumus, kas izklāstīti pamatregulas 14. panta 5. punktā. Kā jau tika paskaidrots, Komisija uzskata, ka šajā lietā reģistrācijas nosacījumi ir izpildīti nepārprotami. Otrkārt, faktiskā reģistrācija notika tikai septiņus mēnešus pēc šīs izmeklēšanas sākšanas. Tāpēc tā attiecas uz importu, kas veikts, zinot visu par notiekošo antidempinga izmeklēšanu un izrietošo iespēju noteikt antidempinga maksājumus. Turklāt Komisija uzsver, ka pamatregula, kā arī PTO ADN atļauj zināmos apstākļos ar atpakaļejošu spēku piemērot antidempinga pasākumus, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi.

               (91)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija neapstrīd, ka importa reģistrēšana kā tāda var radīt zināmu juridisko nenoteiktību attiecīgajiem importētājiem un/vai lietotājiem, jo no tās automātiski neizriet galīgo maksājumu iekasēšana ar atpakaļejošu spēku, attiecīgā gadījumā. Komisija neapstrīd arī to, ka, reģistrētajam importam maksājumus zināmos apstākļos piemērojot ar atpakaļejošu spēku, tas var negatīvi ietekmēt personas, kas ir importējušas konkrēto preci reģistrācijas divu mēnešu periodā, kurš beidzās ar pagaidu maksājumu noteikšanu. Tomēr Komisija atgādina, ka reģistrācijas nolūks ir izvairīties no maksājumu korektīvā iespaida samazināšanas, kas varētu notikt, piemēram, reģistrācijas laikā importējot nozīmīgu apjomu, pēc importa ievērojamas palielināšanās un ja krājumu veidošanās notikusi jau pirms reģistrācijas. Ja reģistrācija nav efektīva, pamatojoties uz to, ka uzņēmēji ignorē brīdinājumu, kas izteikts reģistrācijas formā, ir jāpiemēro maksājumi ar atpakaļejošu spēku, lai nodrošinātu, ka vairs netiek traucēts maksājumu korektīvais iespaids saistībā ar importu, kas notiek pēc reģistrācijas. Iespējams, ka attiecībā uz šo lietu vairāki importētāji un/vai lietotāji, apzinoties skaidro brīdinājumu par maksājumu iespējamu noteikšanu ar atpakaļejošu spēku, pārtrauca importu, bet citi nolēma riskēt. Tāpēc Komisija uzskata, ka tā nav pārkāpusi juridiskās noteiktības principu.

               (92)

               Turklāt, ja pēc reģistrācijas dempings tiek pārtraukts, importētāji var pieprasīt veikto maksājumu atmaksāšanu.

         2.4.   Secinājums par piemērošanu ar atpakaļejošu spēku

               (93)

               Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu antidempinga maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu spēku, ja imports ir reģistrēts saskaņā ar 14. panta 5. punktu un Komisija attiecīgajiem importētājiem ir devusi iespēju iesniegt komentārus par to, vai ir izpildīti pamatregulas 10. panta 4. punktā norādītie kritēriji.

               (94)

               Pēc iesniegto komentāru analīzes Komisija secina, ka importētāji un/vai lietotāji apzinājās iespējamo dempingu un tā radīto kaitējumu vai viņiem tie bija jāapzinās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas 2015. gada 14. maijā. Papildus importam, kas radīja kaitējumu izmeklēšanas periodā, pēc procedūras sākšanas tika importēti attiecīgā ražojuma papildu būtiski palielināti apjomi, kuru cenas bija pat zemākas nekā izmeklēšanas periodā. Šie attiecīgā ražojuma lielie un lētie daudzumi jau bija papildus negatīvi ietekmējuši cenas un Savienības ražošanas nozares Savienības tirgus daļu. Tā kā importa apjomi apvienojumā ar iepriekš aprakstīto cenu politiku un tirgus daļas attīstību ir ievērojami un papildina būtiski palielinātos krājumus, ticams, ka imports, kas tika importēts pēc reģistrācijas, būtiski samazina galīgā antidempinga maksājuma korektīvo iespaidu.

               (95)

               Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka ir izpildīti pamatregulas 10. panta 4. punktā izklāstītie nosacījumi par galīgā antidempinga maksājuma piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Tāpēc galīgais antidempinga maksājums būtu jāpiemēro attiecīgajam ražojumam, uz ko ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2325 tika attiecināta reģistrācija.

               (96)

               Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 3. punktu ar atpakaļejošu spēku iekasējamā maksājuma līmenis būtu jānosaka to pagaidu maksājumu līmenī, kas noteikti ar Regulu (ES) 2016/181, ciktāl tie ir zemāki nekā to galīgo maksājumu līmenis, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/1328.

               (97)

               Atbilstoši Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktam izveidotā komiteja nesniedza atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu (presētu aukstā stāvoklī) plakanu dzelzs vai neleģēta tērauda vai citāda leģēta tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, jebkāda platuma, neplaķētu, bez galvaniska vai cita pārklājuma un pēc aukstās velmēšanas tālāk neapstrādātu (presētu aukstā stāvoklī) velmējumu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7209 15 00 (Taric kods 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (Taric kods 7209189990), ex 7209 25 00 (Taric kods 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (Taric kods 7211238019, 7211238095 un 7211238099), ex 7211 29 00 (Taric kods 7211290019 un7211290099), 7225 50 80 un7226 92 00 un kuri reģistrēti atbilstoši Īstenošanas regulai (ES) 2015/2325, importam tiek piemērots galīgs antidempinga maksājums.
   No attiecīgā ražojuma definīcijas izslēdz šādus ražojuma veidus:

               —

               plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, pēc aukstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, arī ruļļos, jebkāda biezuma, elektrotehniskie,

               —

               plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, ruļļos, plānāki par 0,35 mm, atkvēlināti (tā dēvētie “metāla skārdi”),

               —

               plakani citādu leģēto tēraudu velmējumi, jebkāda platuma, no elektrotehniskā silīcijtērauda, un

               —

               plakani leģētā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, no ātrgriezējtērauda.

         2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:

               Valsts

               Uzņēmums

               Galīgā maksājuma likme (%)

                  Taric papildu kods

               ĶTR

                  Angang Steel Company Limited, Anshan

               13,7

               C097

                  Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

               13,7

               C098

               Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā

               14,5

               Visi pārējie uzņēmumi

               16

               C999

               Krievija

                  Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

               18,7

               C099

                  PAO Severstal, Cherepovets

               25,4

               C100

               Visi pārējie uzņēmumi

               26,2

               C999

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 29. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 11. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2325, ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importu attiecina reģistrāciju (OV L 328, 12.12.2015., 104. lpp.).

      (3)  Komisijas 2016. gada 10. februāra Īstenošanas regula (ES) 2016/181, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam (OV L 37, 12.2.2016., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas 2016. gada 29. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2016/1328, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lappusi).

      (5)  COM(2016) 155 final, 2016. gada 16. marts.

      (6)  Panel Report, US – Hot-Rolled Steel, 7.166. punkts.

      (7)  Importa reģistrācija, kas veikta atbilstoši pamatregulas 14. panta 5. punktam, ir vēl viens nosacījums galīgā maksājuma piemērošanai ar atpakaļejošu spēku.

      (8)  Kā darīts nolūkā noteikt Savienības patēriņu pagaidu posmā (sk. 99. apsvērumu Īstenošanas regulā (ES) 2016/181), ar KN ex kodiem klasificētais importa apjoms ir uzskaitīts pilnībā, lai noteiktu importa apjomu, jo attiecīgo ražojumu lielākoties klasificē ar pilniem KN kodiem.

      (9)  Komisijas 2015. gada 26. augusta Īstenošanas regula (ES) 2015/1429, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam (OV L 224, 27.8.2015., 10. lpp.).

      (10)  Tā kā nav precīzāku statistikas datu un lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar citiem statistikas datu avotiem, importa statistiku reģistrācijas periodā novērtēja, pamatojoties uz importu 2015. gada decembrī un 2016. gada janvārī.

      (11)  Tā kā nav precīzāku statistikas datu un lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar citiem statistikas datiem, importa statistiku par periodu no procedūras sākšanas līdz reģistrācijai novērtēja, pamatojoties uz importu no 2015. gada jūnija līdz novembrim.

      PIELIKUMS
      Neatlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

                  Valsts

                  Nosaukums

                     Taric papildu kods

                  ĶTR

                  Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang

                  C103

                  ĶTR

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan

                  C104

                  ĶTR

                  Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai

                  C105

                  ĶTR

                  Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing

                  C106

                  ĶTR

                  BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi

                  C107

                  ĶTR

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

                  C108

                  ĶTR

                  WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan

                  C109

                  ĶTR

                  Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan

                  C110

                  ĶTR

                  Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin

                  C111

                  ĶTR

                  Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang

                  C112

                  ĶTR

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City

                  C113


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/655 (2016. gada 15. aprīlis), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Saucisson de l'Ardèche (AĢIN))

text:
               28.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/655
   (2016. gada 15. aprīlis),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Saucisson de l'Ardèche (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Saucisson de l'Ardèche, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 719/2011 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Saucisson de l'Ardèche (AĢIN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 15. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2011. gada 20. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 719/2011 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Saucisson de l'Ardèche (AĢIN)) (OV L 193, 23.7.2011., 17. lpp.).

      (3)  OV C 437, 29.12.2015., 9. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1170 (2017. gada 26. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
                  1.7.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 170/59

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1170
      (2017. gada 26. jūnijs)
      par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

                  (2)

                  Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

                  (3)

                  Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

                  (4)

                  Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

                  (5)

                  Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
      2. pants
      Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
      3. pants
      Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 26. jūnijā

               Komisijas

               un tās priekšsēdētāja vārdā –

               Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

               ģenerāldirektors

            Stephen QUEST

         (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

         (2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

         PIELIKUMS

                     Preču apraksts

                     Klasifikācija (KN kods)

                     Pamatojums

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Kompakts, ar baterijām darbināms uz pirkstgala novietojams aparāts (t. s. “pulsa oksimetrs”), kurā vienā blokā apvienots elektronisks procesors, gaismas diožu (LED) pāris, fotodiode un LED displejs (tiek piedāvāti dažādi displeja režīmi). Tas ir aprīkots arī ar baterijas izlādes indikatoru, ar signāla funkciju, kas uzrāda ātru vai lēnu pulsu vai augstu vai zemu asins piesātinājumu ar skābekli, un ar stiprinājumu, kas sakļaujas ap pirkstu.
                     To izmanto kā neinvazīvu metodi, lai uzraudzītu skābekļa piesātinājuma cilvēka asinīs un mērītu pulsu, izmantojot optisko starojumu. Pēc piestiprināšanas pie pirksta LED raida caur pirkstu uz fotodiodi divu dažādu viļņa garumu gaismas starus. Ar to mēra optiskā blīvuma izmaiņas pie katra no viļņa garumiem un pēc tam nosaka/aprēķina skābekļa piesātinājumu un sirdsdarbības ātrumu.
                     To var izmantot profesionālā medicīnas praksē un pētniecībā, sportā, darījumdarbībā utt. (piemēram, skābekļa kamerām, ekstrēmajam alpīnismam atmosfērā ar zemu skābekļa koncentrāciju, dziļūdens niršanai, pilotu, ugunsdzēsēju, astronautu darbā utt.).
                     Skatīt attēlu (*1).

                     9018 19 10

                     Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 9018 , 9018 19  un 9018 19 10  formulējumu.
                     Aparāts ietilpst pozīcijas 9018  tvērumā, kas aptver ļoti plašu instrumentu un ierīču klāstu, kurus lielākoties izmanto tikai profesionālā praksē slimību profilaksei vai ārstēšanai, operācijās utt. Šajā pozīcijā klasificētie instrumenti un ierīces var būt aprīkoti ar optiskām ierīcēm; tiem var arī izmantot elektroenerģiju (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 9018 ). Lai arī šāda veida aparātu var izmantot neprofesionāļi, tas ir tāda veida aparāts, kādus izmanto medicīnas vajadzībām, jo tas sniedz informāciju par “vitāli svarīgām fizioloģiskām funkcijām”, kuru var būt nepieciešams sīkāk analizēt profesionāļiem.
                     Tāpēc nav iespējama klasificēšana pozīcijā 9027  pie fizikālās vai ķīmiskās analīzes ierīcēm un aparatūras, kurās izmanto optisko starojumu.
                     Tādējādi tas ir klasificējams ar KN kodu 9018 19 10  pie medicīnas instrumentiem un aparātiem kā monitordozimetriskā aparatūra divu vai vairāku parametru vienlaicīgai uzraudzībai.

            (*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1401/2013 ( 2013. gada 18. decembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Yorkshire Wensleydale (AĢIN))

text:
               21.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/60

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1401/2013
   (2013. gada 18. decembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Yorkshire Wensleydale (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Apvienotās Karalistes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Yorkshire Wensleydale, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Yorkshire Wensleydale būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 18. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 231, 9.8.2013., 20. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.3. grupa.   Siers

      APVIENOTĀ KARALISTE

         Yorkshire Wensleydale (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/364 (2017. gada 1. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               2.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 55/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/364
   (2017. gada 1. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 1. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  232,7

                  IL

                  149,3

                  MA

                  98,0

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  143,2

                  0707 00 05

                  MA

                  80,2

                  TR

                  196,9

                  ZZ

                  138,6

                  0709 91 00

                  EG

                  97,7

                  ZZ

                  97,7

                  0709 93 10

                  MA

                  53,4

                  TR

                  164,4

                  ZZ

                  108,9

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  43,8

                  IL

                  72,5

                  MA

                  45,0

                  TN

                  55,7

                  TR

                  75,0

                  ZZ

                  58,4

                  0805 50 10

                  EG

                  74,7

                  TR

                  71,7

                  ZZ

                  73,2

                  0808 30 90

                  CL

                  157,0

                  CN

                  100,4

                  ZA

                  108,2

                  ZZ

                  121,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1864 (2015. gada 6. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (AĢIN))

text:
               20.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 275/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1864
   (2015. gada 6. oktobris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Kipras pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 6. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 189, 6.6.2015., 14. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/985 (2016. gada 7. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Agneau de Pauillac (AĢIN))

text:
               21.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 162/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/985
   (2016. gada 7. jūnijs),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Agneau de Pauillac (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Agneau de Pauillac, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2400/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 637/2004 (3).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Agneau de Pauillac (AĢIN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 7. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 1996. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 327, 18.12.1996., 11. lpp.).

      (3)  Komisijas 2004. gada 5. aprīļa Regula (EK) Nr. 637/2004, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu ierakstīšanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā” (Agneau de Pauillac un Agneau du Poitou-Charentes) (OV L 100, 6.4.2004., 31. lpp.).

      (4)  OV C 61, 17.2.2016., 26. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1187/2012 ( 2012. gada 11. decembris ), ar ko 184. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

text:
               12.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1187/2012
   (2012. gada 11. decembris),
   ar ko 184. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 5. decembrī nolēma pievienot vienu organizāciju to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (3)

               Būtu jāatjaunina Eiropas Komisijas adrese.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I un II pielikums.

               (5)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 881/2002 groza šādi:

               1)

               I pielikumu groza saskaņā ar šīs Regulas I pielikumu.

               2)

               II pielikumu groza saskaņā ar šīs Regulas II pielikumu.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 11. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      I PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi.
      Pozīcijā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu:

         "Mouvement pour l’Unification et le Jihad en Afrique de l’Ouest (MUJAO). Adrese: a) Mali, b) Alžīrija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 5.12.2012."

      II PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumu groza šādi:
      Virsrakstu “Eiropas Kopiena” un tam sekojošo tekstu aizstāj ar šādu virsrakstu un tekstu:

         "Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:

                     European Commission

                     Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

                     Office EEAS 02/309

                     B-1049 Bruxelles/Brussel (Beļģija)

                     E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu"


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 128/2012 ( 2012. gada 14. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               15.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 41/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 128/2012
   (2012. gada 14. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 14. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  JO

                  78,3

                  MA

                  54,6

                  TN

                  85,0

                  TR

                  99,1

                  ZZ

                  79,3

                  0707 00 05

                  EG

                  229,9

                  JO

                  134,1

                  TR

                  172,5

                  US

                  57,6

                  ZZ

                  148,5

                  0709 93 10

                  MA

                  84,5

                  TR

                  152,8

                  ZZ

                  118,7

                  0805 10 20

                  EG

                  48,8

                  IL

                  74,1

                  MA

                  51,9

                  TN

                  51,9

                  TR

                  67,7

                  ZZ

                  58,9

                  0805 20 10

                  IL

                  165,9

                  MA

                  113,4

                  ZZ

                  139,7

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  60,1

                  EG

                  95,0

                  IL

                  107,6

                  MA

                  108,9

                  TR

                  68,2

                  ZZ

                  88,0

                  0805 50 10

                  EG

                  54,8

                  TR

                  51,6

                  ZZ

                  53,2

                  0808 10 80

                  CA

                  124,7

                  CL

                  98,4

                  CN

                  111,0

                  MK

                  26,7

                  US

                  147,1

                  ZZ

                  101,6

                  0808 30 90

                  CL

                  178,7

                  CN

                  76,3

                  US

                  121,9

                  ZA

                  133,4

                  ZZ

                  127,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1590 (2017. gada 20. septembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam saskaņā ar tarifa kvotām, kuras cūkgaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 442/2009

text:
               21.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 243/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1590
   (2017. gada 20. septembris),
   ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam saskaņā ar tarifa kvotām, kuras cūkgaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 442/2009
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 442/2009 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importam. Šīs regulas I pielikuma B daļā minētās kvotas pārvalda, piemērojot vienlaicīgas izskatīšanas metodi.

               (2)

               Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 1. septembra līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka daudzumi, par kuriem pieteikumi netika iesniegti, un minētie daudzumi jāpieskaita nākamajam kvotas apakšperiodam noteiktajiem daudzumiem.

               (3)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 442/2009 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 20. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 27. maija Regula (EK) Nr. 442/2009, ar ko atver Kopienas tarifa kvotas cūkgaļas nozarē un nosaka to pārvaldības kārtību (OV L 129, 28.5.2009., 13. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Kārtas numurs

                  Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam
                  (kg)

                  09.4038

                  17 007 500

                  09.4170

                  2 461 000

                  09.4204

                  2 312 000