title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar ko atjaunina sarakstu, kurā uzskaitītas invazīvās svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai, un kurš atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1143/2014 izveidots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1141

text:
               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..

               (12.7.2017),

               ar ko atjaunina sarakstu, kurā uzskaitītas invazīvās svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai, un kurš atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1143/2014 izveidots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1141

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību
                  1
                un jo īpaši tās 4. panta 1. un 2. punktu,

               tā kā:

               (1)Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1141
                  2
                izveido sarakstu, kurā uzskaitītas invazīvās svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai (“Savienības saraksts”), un kuru pienākas pēc vajadzības atjaunināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1143/2014 4. panta 2. punktu.

               (2)Pamatodamās uz pieejamajiem pierādījumiem un riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1143/2014 5. panta 1. punktu, Komisija ir secinājusi, ka visi minētās regulas 4. panta 3. punkta kritēriji ir izpildīti attiecībā uz šādām invazīvajām svešzemju sugām: Alopochen aegyptiacus Linnaeus, 1766; Alternanthera philoxeroides (Mart.) Griseb.; Asclepias syriaca L.; Elodea nuttallii (Planch.) St. John; Gunnera tinctoria (Molina) Mirbel; Heracleum mantegazzianum Sommier & Levier; Impatiens glandulifera Royle; Microstegium vimineum (Trin.) A. Camus; Myriophyllum heterophyllum Michaux; Nyctereutes procyonoides Gray, 1834; Ondatra zibethicus Linnaeus, 1766; Pennisetum setaceum (Forssk.) Chiov.

               (3)Komisija ir secinājusi, ka visu šo invazīvo svešzemju sugu gadījumā ir pienācīgi ņemti vērā visi Regulas (ES) Nr. 1143/2014 4. panta 6. punktā nosauktie elementi.

               (4)Dažas dalībvalstis nodomājušas pieprasīt Komisijas atļauju turpināt Nyctereutes procyonoides Gray, 1834 audzēšanu, un tas neatliekamu sabiedrības interešu labā, tostarp sociāla vai ekonomiska rakstura interešu labā ir iespējams saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1143/2014 9. pantu.  Tāpēc saistībā ar šīs sugas iekļaušanu Savienības sarakstā būtu jānosaka pārejas periods, kas ļautu minētās regulas 9. pantā noteikto procedūru pabeigt, pirms sugas iekļaušana stājas spēkā.

               (5)Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2016/1141 pieņemšanas ir atjaunināti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87
                  3
                noteiktie KN kodi, un jaunākie grozījumi tajos ir izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1821
                  4
               . Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) 2016/1141.

               (6)Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Invazīvo svešzemju sugu komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1141 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē, 12.7.2017

                     Komisijas vārdā –

                     priekšsēdētājs
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.

                     (2)

                        Komisijas 2016. gada 13. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2016/1141, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1143/2014 pieņem sarakstu ar invazīvajām svešzemju sugām, kas rada bažas Savienībai (OV L 189, 14.7.2016., 4. lpp.).

                     (3)

                        Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

                     (4)

                        Komisijas 2016. gada 6. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2016/1821, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 294, 28.10.2016., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               PIELIKUMS

               Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1141 pielikumu groza šādi:

               (1)Tabulā, kurā uzskaitītas invazīvās svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai, iekļauj šādas sugas (alfabētiskā secībā):

                        Suga

                        (i)

                        KN kods (dzīvi īpatņi)

                        (ii)

                        KN kods (daļas, kas spēj vairoties)

                        (iii)

                        Saistīto preču kategorijas

                        (iv)

                        “Alopochen aegyptiacus Linnaeus, 1766

                        ex 0106 39 80

                        ex 0407 19 90 (apaugļotas olas inkubācijai)

                        Alternanthera philoxeroides (Mart.) Griseb.

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                        (12)

                        Asclepias syriaca L.

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                        (7)

                        Elodea nuttallii (Planch.) St. John

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                        Gunnera tinctoria (Molina) Mirbel

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                        Heracleum mantegazzianum Sommier & Levier

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                        Impatiens glandulifera Royle

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                        Microstegium vimineum (Trin.) A. Camus

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                        (7), (12)

                        Myriophyllum heterophyllum Michaux

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                        Nyctereutes procyonoides Gray, 1834(*)

                        ex 0106 19 00

                        ---

                        Ondatra zibethicus Linnaeus, 1766

                        ex 0106 19 00

                        ---

                        Pennisetum setaceum (Forssk.) Chiov.

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (sēklas)

                (*) Sugas Nyctereutes procyonoides Gray, 1834 iekļaušana tiek piemērota no [lūgums Publikāciju birojam ierakstīt datumu: 18 mēneši pēc stāšanās spēkā.].”

               (2)Piezīmēs par tabulas iv) sleju pievieno šādu punktu:

               “12) ex 2309 90: putnu barības maisījumi.”

               (3)Viscaur pielikumā atsauci uz KN kodu “0301 99 18” aizstāj ar atsauci “0301 99 17”.

               (4)Viscaur pielikumā atsauci uz KN kodu “0306 24 80” aizstāj ar atsauci “0306 33 90”.

               (5)Viscaur pielikumā atsauci uz KN kodu “0306 29 10” aizstāj ar atsauci “0306 39 10”.

               (6)Viscaur pielikumā atsauci uz KN kodu “0602 90 49” aizstāj ar atsauci “0602 90 46 vai 0602 90 48”.


title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 641/2014 groza attiecībā uz paziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktā minēto vienotā platībmaksājuma shēmas maksimālo apjomu

text:
               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..

               (9.4.2018),

               ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 641/2014 groza attiecībā uz paziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktā minēto vienotā platībmaksājuma shēmas maksimālo apjomu

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009
                  1
               , un jo īpaši tās 36. panta 4. punktu,

               tā kā:

               (1)Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 641/2014
                  2
                ir paredzēti noteikumi par to, kā piemērojama Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām.

               (2)Regula (ES) Nr. 1307/2013 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2393
                  3
               , kura cita starpā Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktā pievienoja iespēju dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, palielināt vienotā platībmaksājuma shēmas maksimālo apjomu.

               (3)Ņemot vēra izmaiņas, kas veiktas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktā, ir jānosaka noteikumi par vienotā platībmaksājuma shēmas maksimālā apjoma paziņošanu.

               (4)Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 641/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 641/2014

               Īstenošanas regulu (ES) 641/2014 groza šādi:

               1)
                     iekļauj šādu 16.a pantu:

               “16.a pants

               Paziņojums par Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktā minētā vienotā platībmaksājuma shēmas maksimālā apjoma palielināšanu

               Kad dalībvalsts paziņo Komisijai par lēmumiem, ko tā pieņēmusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktu, Komisijai iesniedzamajā informācijā attiecībā uz katru kalendāro gadu no 2018. gada līdz 2020. gadam norāda procentuālās daļas no minētās regulas II pielikumā noteiktajiem valsts gada maksimālajiem apjomiem pēc to summu atvilkšanas, kuras izriet no minētās regulas 47. panta 1. punkta piemērošanas.”

               2. pants

               Stāšanās spēkā

               Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē, 9.4.2018

                     Komisijas vārdā –

                     priekšsēdētājs
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

                     (2)

                        Komisijas 2014. gada 16. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 641/2014, ar kuru paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (OV L 181, 20.6.2014., 74. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 13. decembra Regula (ES) 2017/2393, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu (OV L 350, 29.12.2017., 15. lpp.).


title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 groza attiecībā uz vienoto pieteikumu grozīšanu un maksājuma pieprasījumiem, un pārbaudēm

text:
               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..

               (18.5.2018),

               ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 groza attiecībā uz vienoto pieteikumu grozīšanu un maksājuma pieprasījumiem, un pārbaudēm

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu
                  1
                un jo īpaši tās 62. panta 2. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktu un 78. panta pirmās daļas b) un c) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014
                  2
                15. panta 2.a punktā ir noteikts termiņš, kurā saņēmēji var grozīt savu vienoto pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu pēc priekškontroļu rezultātu paziņošanas. Lai nodrošinātu, ka pret saņēmējiem tiek ievērota vienāda attieksme, ir lietderīgi nodrošināt, ka visiem saņēmējiem vienmēr ir vienāds dienu skaits, kurās tie pēc priekškontroļu rezultātu paziņošanas termiņa beigām var grozīt savu vienoto pieteikumu vai maksājuma pieprasījumu.

               (2)Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 809/2014 24. panta 4. punktā paredzēts, ka fiziskas pārbaudes uz vietas ir jāveic tad, ja satelītfotogrāfiju vai aerofotogrāfiju interpretēšana nesniedz pārliecinošus rezultātus attiecībā uz atbilstības kritēriju izpildīšanu vai pareizo tās platības lielumu, uz kuru attiecas administratīvās pārbaudes vai pārbaudes uz vietas. Jaunās tehnoloģijas, piemēram, bezpilota gaisa kuģu sistēmas, fotogrāfijas ar ģeolokalizāciju, GNSS uztvērēji apvienojumā ar EGNOS un GALILEO, Copernicus Sentinel satelītdati un citas, sniedz attiecīgus datus par darbībām, kas tiek veiktas lauksaimniecības platībās. Lai mazinātu kontroles slogu kompetentajām iestādēm un saņēmējiem, bet jo īpaši – uz vietas veicamo fizisko pārbaužu skaitu, kā arī vairāk izmantotu jaunās tehnoloģijas integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, ir lietderīgi atļaut, ka attiecīgos pierādījumus, kas iegūti, izmantojot šādas tehnoloģijas, kā arī citus attiecīgus dokumentāros pierādījumus izmanto, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti atbilstības kritēriji, saistības vai citi pienākumi attiecīgajai atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam, kā arī atbilstība prasībām un standartiem, kas attiecas uz savstarpēju atbilstību. Fiziskās pārbaudes šajā jomā joprojām ir nepieciešamas, ja šiem pierādījumiem nav pārliecinošu rezultātu.

               (3)Copernicus Sentinel satelītdati apvienojumā ar EGNOS/Galileo datiem sniedz būtiskus un pilnīgus, brīvus un atklātus datus, kas ļauj uzraudzīt visas lauksaimniecības platības dalībvalstīs. Ir lietderīgi atļaut dalībvalstīm vai reģioniem izmantot alternatīvu metodi pārbaužu veikšanai, sistemātiski izmantojot šādus vai līdzīgus datus un apstrādājot tos automatizētā veidā, kā arī sekot līdzi gadījumiem, kad datu automatizēta apstrāde noved pie nepārliecinošiem rezultātiem, neapdraudot sistēmas veiktspēju vajadzīgā pārliecības līmeņa nodrošināšanā par izdevumu likumību un pareizību (turpmāk tekstā “uzraudzība”). Tādēļ būtu jānodrošina tiesiskais regulējums, lai noteiktu nosacījumus, ar kādiem uzraudzības pārbaudes dalībvalstī vai reģionā var aizstāt ar platību saistītās pārbaudes uz vietas.

               (4)Ja uzraudzības pārbaudes ļauj kompetentajai iestādei secināt, ka ir jāpiemēro administratīvais sods, kas noteikts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014
                  3
                19.a panta 3. punktā, būtu jāparedz, ka pēckontrole uz vietas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 33.a pantu nav nepieciešama.

               (5)Ņemot vērā sākotnējo ieguldījumu, kas kompetentajām iestādēm vajadzīgs, lai pašreizējās pārbaudes uz vietas aizstātu ar uzraudzības pārbaudēm, ir lietderīgi paredzēt zināmu elastību, lai uzraudzības pārbaudes varētu veikt tikai attiecībā uz konkrētām atbalsta shēmām, atbalsta pasākumiem vai darbību veidiem, un paredzēt arī uzraudzības pārbaužu ieviešanas pakāpeniskumu konkrētai atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam. Pakāpeniskās ieviešanas periodā, kas būtu jāierobežo laikā, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem saņēmējiem, jaunajiem noteikumiem būtu jānodrošina, ka dalībvalstis vai reģioni uzraudzības pārbaužu izmantošanu pakāpeniski paplašinātu uz visu apgabalu, uz ko attiecas atbalsta shēma vai atbalsta pasākums. Šāda pieeja ļaus dalībvalstīm vai reģioniem sagatavoties pilnīgai uzraudzības īstenošanai un pilnveidot pēcpasākumu procedūras un IT rīkus, ko izmanto datu analizēšanai. Ja uzraudzības pārbaužu darbības joma ir ierobežota un attiecas tikai uz apgabaliem, kas izraudzīti, pamatojoties uz skaidri noteiktiem, objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, tad uzraudzības pārbaudes būtu jāattiecina uz visiem saņēmējiem šādos apgabalos.

               (6)Ir lietderīgi noteikt minimālu kontroles līmeni, lai nodrošinātu, ka pārbaudes par atbilstības nosacījumu, prasību un citu pienākumu izpildīšanu, ir apmierinošas gadījumos, kad dati, ko sniedz Copernicus Sentinel satelīti, nav atbilstoši. Fiziskās pārbaudes uz lauka būtu nepieciešamas tikai tad, ja pierādījumi, kas savākti, izmantojot jaunās tehnoloģijas, piemēram, fotogrāfijas ar ģeolokalizāciju, bezpilota gaisa kuģu sistēmas vai attiecīgie dokumentārie pierādījumi, nedod pārliecinošus rezultātus vai ja kompetentās iestādes jau paredz, ka nevienu šāda veida pierādījumu, ar ko varētu efektīvi uzraudzīt atbilstības nosacījumu, prasību un citu saistību izpildīšanu, nav iespējams kontrolēt.

               (7)Rezultāti, kas gūti Copernicus Sentinel satelītdatu vai līdzīgu datu automatizētā analīzē, var būt par rīku, lai palīdzētu saņēmējiem ievērot prasības. Brīdinājuma paziņojumus par iespējamu neatbilstību būtu jāpaziņo saņēmējiem, bet valsts iestāžu pienākums būtu izveidot attiecīgus rīkus šāda mērķa sasniegšanai. Ir lietderīgi noteikt, ka saziņa ar saņēmējiem par šiem rezultātiem nav uzskatāma par paziņojumu, ar ko saņēmēju brīdina par kompetentās iestādes nodomu veikt pārbaudi uz vietas. Saņēmējiem būtu arī jādod iespēja labot savus atbalsta pieteikumus vai maksājuma pieprasījumus, lai koriģētu viņu deklarāciju par lauksaimniecības zemju platību izmantošanu, ar nosacījumu, ka minētās prasības ir izpildītas. Ir lietderīgi arī atļaut dalībvalstīm noteikt termiņu, līdz kuram šādus grozījumus var pieņemt.

               (8)Ir lietderīgi precizēt, ka pieteikumiem vai pieteikumu iesniedzējiem, kas nav pieņemami vai kam nav tiesību saņemt maksājumu uz vietas veikto pārbaužu laikā, nevajadzētu būt daļai no pārbaudes ģenerālkopas, no kuras veido izlasi, lai izpildītu minimālo kontroles intensitāti. Būtu arī jāparedz, ka šie pieteikumi vai dati, kas attiecas uz šiem pieteikuma iesniedzējiem, būtu jāizmanto kontrolpārbaudēm, lai pieņemamajos pieteikumos varētu atklāt divkāršus pieprasījumus un informāciju, kas noderīga zemes gabalu identifikācijas sistēmas atjaunināšanai.

               (9)Lai precizētu uz vietas veicamo pārbaužu darbības jomu attiecībā uz pārveidošanas pienākumu gadījumos, kad netiek ievērots pienākums par ekoloģiski jutīgu ilggadīgo zālāju platībām, ir lietderīgi paredzēt, ka tad, lai pārbaudītu, vai pārveidošanas saistības ir tikušas ievērotas, pārbaudes uz vietas būtu jāveic zemes gabalos, kam jābūt pārveidotiem.

               (10)Lai dalībvalstīm ļautu optimizēt savu izlases veidošanu, ir lietderīgi paredzēt lielāku elastību pārbaudes izlases veidošanā, kā izklāstīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 30.–33. pantā. Obligāto izlases metodi vajadzētu aizstāt ar vispārīgiem principiem par to, kā izlases paraugi kārtojami. Turklāt, lai iegūtu reprezentatīvu kļūdas īpatsvaru, būtu jāparedz nejaušās izlases minimums katrai atbalsta shēmai un katram atbalsta pasākumam. Lai pārbaudēm attiecībā uz zaļo maksājumu saglabātu uz risku balstīto pieeju, ir lietderīgi arī noteikt metodi, pēc kādas veidot attiecīgo pārbaudes izlasi.

               (11)Lai veicinātu integrētās sistēmas ieviešanu un samazinātu kontroļu veikšanai vajadzīgo laiku, platības mērīšanas pārbaudē iespēju aprobežoties ar nejaušu izlasi, kurā ietilpst 50 % no deklarētajiem lauksaimniecības zemes gabaliem, būtu jāattiecina arī uz pārbaudēm par atbilstību.

               (12)Lai pārraudzītu uzraudzības pārbaužu īstenošanu, būtu jāparedz paziņošanas pienākums dalībvalstīm.

               (13)Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

               (14)Lai dalībvalstis savās integrētajās administrācijas un kontroles sistēmās varētu izmantot jaunās tehnoloģijas iespējami drīz, jaunie noteikumi par vienoto pieteikumu, maksājuma pieprasījumu un pārbaudēm būtu jāpiemēro, sākot ar 2018. pieprasījumu gadu. Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (15)Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu komitejas un Lauku attīstības komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 groza šādi:

               (1)regulas 15. pantu groza šādi:

               (a)iekļauj šādu 1.b punktu:

               “1.b. Ja uzraudzības pārbaudes tiek veiktas saskaņā ar 40.a pantu, saņēmēji drīkst izdarīt izmaiņas vienotajā pieteikumā vai maksājuma pieprasījumā attiecībā uz atsevišķu lauksaimniecības zemes gabalu izmantojumu ar nosacījumu, ka ir ievērotas prasības, kas paredzētas attiecīgajās tiešo maksājumu shēmās vai lauku attīstības pasākumos.”;

               (b)panta 2.a punktu aizstāj ar šādu:

               “2.a. Izmaiņas pēc priekškontrolēm, kas veiktas saskaņā ar 1.a punktu, paziņo kompetentajai iestādei ne vēlāk kā deviņās kalendārajās dienās pēc galīgā termiņa 11. panta 4. punktā minēto priekškontroļu rezultātu paziņošanai saņēmējam.

               Šādu paziņojumu sniedz vai nu rakstiski, vai izmantojot ģeotelpiskā atbalsta pieteikuma veidlapu.”;

               (c)iekļauj šādu 2.b punktu:

               “2.b. Izmaiņas, kas veiktas saskaņā ar 1.b punktu, paziņo kompetentajai iestādei līdz datumam, ko noteikusi minētā kompetentā iestāde. Attiecīgais datums ir vismaz 15 kalendārās dienas pirms dienas, kad izdarāms pirmais maksājums vai avansa maksājums saņēmējiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 75. pantu.

               Šādu paziņojumu sniedz vai nu rakstiski, vai izmantojot ģeotelpiskā atbalsta pieteikuma veidlapu.”;

               (d)panta 3. punktā pievieno šādu otro daļu:

               “Šā punkta pirmās daļas vajadzībām pienākumu, kas paredzēts 40.a panta 1. punkta d) apakšpunktā, neuzskata par paziņojumu saņēmējam par kompetentās iestādes nodomu veikt pārbaudi uz vietas.”;

               (2)regulas 24. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

               “4. Kompetentā iestāde veic fiziskas pārbaudes uz vietas gadījumos, kad satelītfotografēšanas vai aerofotografēšanas ortoattēlu fotointerpretācija vai citi attiecīgi pierādījumi, ieskaitot pierādījumu, ko sniedz saņēmējs pēc kompetentās iestādes pieprasījuma, nenodrošina rezultātus, kas kompetentajai iestādei ļautu izdarīt galīgus secinājumus par tās platības atbilstību vai – attiecīgā gadījumā – pareizo lielumu, kurā veicamas administratīvās pārbaudes vai pārbaudes uz vietas.”;

               (3)regulas 29. panta 1. punktā pievieno šādu trešo daļu:

               “Datus no tādiem pieteikumiem vai par tādiem pieteikuma iesniedzējiem, kuri atzīti attiecīgi par nepieņemamiem vai tādiem, kuriem nav tiesību saņemt maksājumu, kā minēts 34. panta 1. punktā, izmanto šā punkta pirmās daļas a), c) un e) apakšpunkta vajadzībām.”;

               (4)regulas 31. panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “g) 100 % no visiem zemes gabaliem, kuriem piemēro pienākumu zemi atkal pārveidot par ilggadīgajiem zālājiem saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 42. pantu;”;

               (5)regulas 33.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “2. Šā panta 1. punktā minētā pēckontrole uz vietas nav nepieciešama, ja konstatēšanas gadā pēc konstatētās pārdeklarēšanas ir veikta attiecīgo atsauces zemes gabalu atjaunināšana lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kā minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 5. pantā, vai ja uzraudzības pārbaudes, kā minēts šīs regulas 40.a pantā, attiecīgajai atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam veic nākamajā pieprasījumu gadā un ļauj kompetentajai iestādei secināt, vai ir jāpiemēro administratīvais sods, kas noteikts Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 19.a panta 3. punktā.”;

               (6)regulas 34. pantu groza šādi:

               (a)panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

               “1. Pieteikumi vai pieteikumu iesniedzēji, kas iesniegšanas laikā vai pēc administratīvās pārbaudes vai pārbaudes uz vietas atzīti attiecīgi par nepieņemamiem vai tādiem, kuriem nav tiesību saņemt maksājumu, nav daļa no pārbaudes ģenerālkopas.

               2. Šīs regulas 30. un 31. panta vajadzībām izlases veidošana nodrošina to, ka:

               (a)no 1 % līdz 1,25 % no pārbaudes ģenerālkopas, kā minēts 30. panta a)–f) un h) apakšpunktā un 31. panta 1. punkta a), c), d) un e) apakšpunktā, atlasa pēc nejaušības principa;

               (b)no 0,6 % līdz 0,75 % no pārbaudes ģenerālkopas, kas minēta 31. panta 1. punkta b) apakšpunktā, atlasa pēc nejaušības principa;

               (c)no 4 % līdz 5 % no pārbaudes ģenerālkopas, kas minēta 31. panta 1. punkta h) apakšpunktā, atlasa pēc nejaušības principa;

               (d)pārējos saņēmējus pārbaudes izlasē, kas minēta 31. panta 1. punkta a)–e) un h) apakšpunktā, atlasa, pamatojoties uz riska analīzi.

               Šīs regulas 31. panta vajadzībām dalībvalstis nodrošina pārbaudes izlases reprezentativitāti attiecībā uz dažādām praksēm.

               Papildu saņēmējus, kuri jāpārbauda uz vietas, 31. panta 3. punkta pirmās daļas vajadzībām, atlasa, pamatojoties uz riska analīzi.

               3. Šīs regulas 32. un 33. panta vajadzībām no 20 % līdz 25 % no to saņēmēju minimālā skaita, kuri jāpārbauda uz vietas un, ja piemēro 32. panta 2.a punktu, 100 % no kolektīviem un 20–25 % no saistībām, uz kurām jāattiecina pārbaudes uz vietas, atlasa pēc nejaušības principa. Atlikušo saņēmēju skaitu un saistības, uz kurām jāattiecina pārbaudes uz vietas, atlasa, pamatojoties uz riska analīzi.

               Šīs regulas 32. un 33. panta vajadzībām pēc nejaušības principa atlasītajā daļā var iekļaut arī vai nu saņēmējus, kas jau atlasīti pēc nejaušības principa saskaņā ar 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu, vai papildu saņēmējus, kas atlasīti pēc nejaušības principa saskaņā ar 26. panta 4. punkta otro daļu, vai abu minēto veidu saņēmējus. Šādu saņēmēju skaits pārbaudes izlasē nedrīkst pārsniegt to proporciju pārbaudes ģenerālkopā.

               Šīs regulas 32. panta vajadzībām dalībvalstis pēc riska analīzes var atlasīt konkrētus lauku attīstības pasākumus, ko piemēro saņēmējiem.”;

               (b)iekļauj šādu 4.a punktu:

               “4.a. Šīs regulas 30.–33. panta un 40.a panta 1. punkta c) apakšpunkta vajadzībām vienu un to pašu saņēmēju var izmantot, lai ievērotu vairākus kontroles intensitātes minimumus, ar nosacījumu, ka tur prasīto uz risku balstīto izlašu veidošanas efektivitāte netiek ietekmēta.

               Pārbaude uz vietas attiecībā uz atlasītajiem saņēmējiem var aprobežoties ar atbalsta shēmu vai lauku attīstības pasākumu, kam tie atlasīti, ja vien minimālā kontroles intensitāte no citām atbalsta shēmām vai atbalsta pasākumiem, uz kuriem tie pieteikušies, jau ir tikusi ievērota.”;

               (c)panta 5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “b) salīdzinot deklarētās platības un noteiktās platības starpību uz riska analīzi balstītajā izlasē un pēc nejaušības principa veidotajā izlasē vai salīdzinot starpību starp deklarētajiem dzīvniekiem un noteiktajiem dzīvniekiem uz riska analīzi balstītajā izlasē un pēc nejaušības principa veidotajā izlasē;”

               (7)regulas 38. pantu groza šādi:

               (a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Atbilstības pārbaudes un lauksaimniecības zemes gabala platības faktiskā mērīšana, ko veic pārbaudē uz vietas, var aprobežoties ar nejaušu izlasi, kurā ietilpst vismaz 50 % no lauksaimniecības zemes gabaliem, par kuriem ir iesniegts atbalsta pieteikums vai maksājuma pieprasījums saskaņā ar platībatkarīgā atbalsta shēmām vai lauku attīstības pasākumiem. Ja šajā izlases pārbaudē tiek konstatētas neatbilstības, izmēra visus lauksaimniecības zemes gabalus un pārbauda to atbilstību, vai arī ekstrapolē no izlases mērījumiem izdarītos secinājumus.”;

               (b)panta 7. punktā vārdus “Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 17. panta 1. punkta b) apakšpunkta” aizstāj ar vārdiem “Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 17. panta”;

               (c)panta 8. punktā vārdus “divus atsevišķus mērījumus” aizstāj ar vārdiem “atsevišķus mērījumus”;

               (8)regulas 39. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Lauksaimniecības zemes gabalu atbalsttiesīgumu verificē ar jebkuriem piemērotiem līdzekļiem, tostarp pierādījumiem, ko iesniedzis saņēmējs pēc kompetentās iestādes pieprasījuma. Minētā verifikācija vajadzības gadījumā ietver arī kultūraugu verifikāciju. Tālab vajadzības gadījumā pieprasa papildu pierādījumus.”;

               (9)regulas 40. panta b) punktu aizstāj ar šādu:

               “b) veic visu to lauksaimniecības zemes gabalu fiziskas pārbaudes uz vietas, attiecībā uz kuriem fotointerpretācija vai cits atbilstīgs pierādījums, ko pieprasījusi kompetentā iestāde, nedod kompetentajai iestādei iespēju apmierinoši verificēt platību deklarācijas pareizumu;”

               (10)pievieno šādu 40.a pantu:

               “40.a pants

               Uzraudzības pārbaudes

               1. Kompetentās iestādes var veikt uzraudzības pārbaudes. Ja tās nolemj to darīt, tās:

               (a)izveido procedūru visu to atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu regulārai un sistemātiskai novērošanai, izsekošanai un novērtēšanai, ko var uzraudzīt ar Copernicus Sentinel satelītdatiem vai citiem datiem, kam ir vismaz ekvivalenta vērtība, tādā laika periodā, kāds ļauj secināt par pieprasītās palīdzības vai atbalsta atbilstību;

               (b)veic – vajadzības gadījumā un lai izdarītu secinājumus par pieprasītās palīdzības vai atbalsta atbilstību – pienācīgus turpmākos pasākumus;

               (c)pārbauda 5 % saņēmēju, uz kuriem attiecas atbilstības kritēriji, saistības un citi pienākumi, ko nevar uzraudzīt ar Copernicus Sentinel satelītdatiem vai citiem datiem, kam ir vismaz ekvivalenta vērtība un kas ļauj izdarīt secinājumus par palīdzības vai atbalsta atbilstību. No 1 % līdz 1,25 % saņēmēju atlasa pēc nejaušības principa. Pārējos saņēmējus atlasa, pamatojoties uz riska analīzi;

               (d)informē saņēmējus par lēmumu veikt uzraudzības pārbaudes un izveido piemērotus rīkus, lai sazinātos ar saņēmējiem vismaz attiecībā uz brīdinājuma paziņojumiem un pierādījumiem, kas pieprasīti b) un c) apakšpunkta vajadzībām.

               Šā punkta b) un c) apakšpunkta vajadzībām fiziskas pārbaudes uz vietas veic, kad attiecīgs pierādījums, ieskaitot pierādījumu, ko sniedz saņēmējs pēc kompetentās iestādes pieprasījuma, neļauj izdarīt secinājumus par palīdzības vai atbalsta atbilstību. Fizisko pārbaudi uz vietas var ierobežot un veikt tikai pārbaudes attiecībā uz atbilstības kritērijiem, saistībām un citiem pienākumiem, kas ir būtiski, lai varētu izdarīt secinājumus par palīdzības vai atbalsta atbilstību.

               2. Ja kompetentā iestāde veic uzraudzības pārbaudes saskaņā ar 1. punktu, var pierādīt efektīvas operatīvās procedūras, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas šīs regulas 7., 17. un 29. pantā, un ir pierādījusi to lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmas kvalitāti, kuri novērtēti saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 6. pantu, tad:

               (a)šīs regulas 25., 26., 30., 31., 32., 34., 35., 36. pantu, 37. panta 2., 3. un 4. punktu, 38. pantu un 40. pantu nepiemēro;

               (b)tetrahidrokanabinola satura verifikāciju kaņepju kultūrām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 9. pantu veic attiecībā uz 30 % no platības vai – ja dalībvalsts ir ieviesusi iepriekšēja apstiprinājuma sistēmu – 20 % no platības.

               3. Kompetentā iestāde var nolemt piemērot uzraudzības pārbaudes atsevišķas platībatkarīgā atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma, vai darbības veida līmenī vai tādām saņēmēju grupām, uz ko attiecas pārbaudes uz vietas, kas saistītas ar zaļo maksājumu, kā minēts 31. panta 1. punkta a)–h) apakšpunktā.

               Pirmajos divos piemērošanas gados kompetentā iestāde var nolemt uzraudzības pārbaudes piemērot atbalsta shēmas vai atbalsta pasākuma saņēmējiem platībās, kas atlasītas, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. Šādos gadījumos platības, uz kurām attiecas uzraudzības pārbaudes otrajā piemērošanas gadā, ir lielākas nekā pirmajā piemērošanas gadā.

               Ja kompetentā iestāde nolemj veikt pārbaudes saskaņā ar pirmo vai otro daļu, 1. un 2. punktu piemēro tikai tiem saņēmējiem, uz kuriem attiecas uzraudzības pārbaudes.”;

               (11)pievieno šādu 40.b pantu:

               “40.b pants

               Paziņojumi

               Dalībvalstis līdz tā kalendārā gada 1. decembrim, kas ir pirms kalendārā gada, kurā tās sāk veikt uzraudzības pārbaudes, paziņo Komisijai par savu lēmumu izvēlēties uzraudzības pārbaudes un norāda shēmas vai pasākumus, vai darbību veidus un, attiecīgā gadījumā, šādu shēmu vai pasākumu platības, uz kurām uzraudzības pārbaudes attiecas, un kritērijus, ko izmanto to atlasei.

               Tomēr, ja kompetentā iestāde ir nolēmusi veikt uzraudzības pārbaudes, sākot ar 2018. pieprasījumu gadu, tad paziņošanu veic viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”;

               (12)regulas 41. pantu groza šādi:

               (a)panta 1. punktā pievieno šādu otro daļu:

               “Ja uzraudzības pārbaudes veic saskaņā ar 40.a pantu, pirmās daļas b)–e) apakšpunktu nepiemēro. Kontroles ziņojumā uzraudzības pārbaužu rezultātus norāda zemes gabalu līmenī.”;

               (b)panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

               Ja pārbaude uz vietas tiek veikta, izmantojot attālo izpēti saskaņā ar 40. pantu, vai uzraudzības pārbaudes veidā saskaņā ar 40.a pantu, dalībvalstis var nolemt nedot saņēmējam iespēju parakstīt kontroles ziņojumu, ja minētajā pārbaudē ar attālo izpēti vai uzraudzības pārbaudē neatbilstība nav konstatēta. Ja šādās pārbaudēs vai uzraudzības pārbaudēs ir konstatētas neatbilstības, iespēju parakstīt ziņojumu dod, pirms kompetentā iestāde, pamatojoties uz pārbaudes konstatējumiem, izdara secinājumus par atbalsta samazināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai sodiem.”;

               (13)regulas 70. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3. Ja nepieciešams, pārbaudes uz vietas var veikt, piemērojot attālās izpētes metodes vai izmantojot Copernicus Sentinel satelītdatus vai citus datus, kam ir vismaz ekvivalenta vērtība.”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē, 18.5.2018

                     Komisijas vārdā –

                     priekšsēdētājs
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

                     (2)

                        Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

                     (3)

                        Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).


title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar kuru paredz noteikumus, kā attiecībā uz noteikumiem par pārtikas produkta galvenās sastāvdaļas izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanu piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 26. panta 3. punktu

text:
               KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..

               (28.5.2018),

               ar kuru paredz noteikumus, kā attiecībā uz noteikumiem par pārtikas produkta galvenās sastāvdaļas izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanu piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 26. panta 3. punktu

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem
                  1
                un jo īpaši tās 26. panta 8. punktu,

               tā kā:

               (1)Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. pants nosaka vispārīgus noteikumus un prasības attiecībā uz pārtikas produktu izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanu, kurus piemēro, neskarot specifiskos Savienības noteikumus.

               (2)Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 2. punkta a) apakšpunkts pieprasa norādīt izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, ja tās nenorādīšana var maldināt patērētāju par attiecīgā pārtikas galaprodukta īsto izcelsmes valsti vai vietu, jo īpaši, ja izcelsmes nenorādīšanas gadījumā pārtikas produktam pievienotā informācija vai etiķete kopumā varētu radīt iespaidu, ka pārtikas produktam ir cita izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta. Šā panta mērķis ir novērst maldinošu pārtikas produkta informāciju, kas rada iespaidu par pārtikas produkta izcelsmi kādā konkrētā valstī vai vietā, lai gan tā patiesā izcelsme ir citur.

               (3)Gadījumos, kad pārtikas produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta ir norādīta, bet tā nav tāda pati kā produkta galvenajai sastāvdaļai, Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkts paredz, ka jānorāda arī attiecīgās galvenās sastāvdaļas izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta vai jāsniedz informācija, ka galvenās sastāvdaļas izcelsme atšķiras no pārtikas produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas. Turklāt minētais pants paredz, ka šo prasību piemērošanas nolūkā ir jāpieņem īstenošanas akts.

               (4)Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkts vērsts uz gadījumiem, kad izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšana ir obligāta saskaņā ar 26. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai brīvprātīga, šajā nolūkā sniedzot jebkādus informatīvus paziņojumus, piemēram, norādes, terminus, attēlus vai simbolus.

               (5)Saskaņā ar specifisko ES regulējumu brīvprātīgie paziņojumi, piemēram, ģeogrāfiskās norādes, kas iekļautas pārtikas produkta nosaukumā vai sniegtas kopā ar šo nosaukumu, var arī būt daļa no produkta aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vai preču zīmes.

               (6)Pārtikas produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādes, kas ir daļa no produkta aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1151/2012
                  2
               , Regulai (ES) Nr. 1308/2013
                  3
               , Regulai (EK) Nr. 110/2008
                  4
                vai Regulai (ES) Nr. 251/2014
                  5
                vai kas ir aizsargātas saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, ietilpst Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkta darbības jomā. Ņemot vērā to, ka saistībā ar aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm pastāv cieša saikne starp produkta raksturīgajām pazīmēm un tā ģeogrāfisko izcelsmi un ka tos reglamentē specifiski noteikumi, ieskaitot noteikumus par marķējumu, kā arī ņemot vērā šo nosaukumu kā intelektuālā īpašuma tiesību raksturu, vajadzētu sīkāk izpētīt, kā attiecīgajos nosaukumos būtu jānorāda galvenās sastāvdaļas izcelsme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punktam.

               (7)Pārtikas produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādes, kas ir daļa no reģistrētas preču zīmes, ietilpst Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkta darbības jomā. Preču zīmes var sastāvēt no jebkādiem apzīmējumiem, it īpaši no vārdiem, ieskaitot personvārdus, zīmējumiem, burtiem, cipariem, krāsām, preču vai preču iepakojuma formas vai skaņām, ar noteikumu, ka šādi apzīmējumi kāda uzņēmuma precēm vai pakalpojumiem piešķir atšķirtspēju. Preču zīmju mērķis ir ļaut patērētājam identificēt noteiktas preces un/vai pakalpojuma konkrētu komerciālo vai tirdzniecības izcelsmi. Ņemot vērā preču zīmju specifisko raksturu un mērķi, vajadzētu sīkāk izpētīt, kā attiecīgajās preču zīmēs būtu jānorāda galvenās sastāvdaļas izcelsme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punktam.

               (8)Šīs regulas darbības jomā nevajadzētu iekļaut pieņemtos nosaukumus un nepatentētos nosaukumus, kuri ietver ģeogrāfiskus terminus, kas burtiski norāda uz izcelsmi, bet kurus vispārēji neuztver kā pārtikas produkta izcelsmes vai izcelsmes vietas norādi.

               (9)Šīs regulas nolūkiem identifikācijas marķējums, kuru uz pārtikas produkta jāsniedz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku
                  6
               , nebūtu jāuzskata par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi.

               (10)Lai gādātu, ka patērētāji veic informētāku izvēli, ar šīs regulas palīdzību būtu jānosaka specifiski noteikumi, kas piemērojami, ja ir dota galvenās sastāvdaļas izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta. Minētie noteikumi nodrošinātu, ka šāda informācija ir pietiekami precīza un jēgpilna.

               (11)Tādēļ šādu norādi par galveno sastāvdaļu būtu lietderīgi sniegt kopā ar patērētājam viegli saprotamu atsauci uz ģeogrāfisko apgabalu. Būtu jāaizliedz izmantot izdomātus reģionu vai citu ģeogrāfisku apgabalu nosaukumus, kas nav uzskatāmi par jēgpilnu informāciju vai varētu būt maldinoši patērētājam attiecībā uz galvenās sastāvdaļas reālo izcelsmes vietu.

               (12)Ja galvenā sastāvdaļa ir pārtikas produkts, uz kuru attiecas specifiski Savienības noteikumi par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi, šos noteikumus varētu alternatīvi izmantot Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkta a) apakšpunkta mērķiem.

               (13)Gadījumos, kad pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji izvēlas norādīt tikai to, ka galvenās sastāvdaļas izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta atšķiras no pārtikas produkta izcelsmes valsts vai vietas, piemēram, vairāku vai mainīgu piegādes avotu un īpašu ražošanas procesu dēļ, ir lietderīgi nodrošināt tiesisko regulējumu, kurā ņemti vērā pārtikas ražošanas dažādie apstākļi. Attiecīgajai norādei būtu jānodrošina patērētājam saprotama informācija.

               (14)Informācijai, kas saskaņā ar šo regulu tiek sniegta par galveno sastāvdaļu, būtu jāpapildina informācija, kura patērētājiem sniegta par pārtikas produkta izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, un tai vajadzētu būt viegli pamanāmai un skaidri salasāmai, kā arī, ja iespējams, neizdzēšamai.

               (15)Attiecībā uz šīs regulas piemērošanu būtu jānosaka atbilstošs pārejas periods saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1169/2011 47. pantu, kurā paredzēts, ka jebkuru jaunu pārtikas produkta informācijas pasākumu piemēro no kalendārā gada 1. aprīļa.

               (16)Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants
               Darbības joma

               1.Šī regula nosaka Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkta piemērošanas kārtību gadījumos, kad, izmantojot jebkādus līdzekļus, piemēram, norādes, attēlus, simbolus vai terminus, kuri atsaucas uz ģeogrāfiskām vietām vai apgabaliem, ir norādīta pārtikas produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta, izņemot ģeogrāfiskus terminus, kuri ir daļa no pieņemtiem un nepatentētiem nosaukumiem un burtiski norāda uz izcelsmi, bet kurus vispārēji neuztver kā izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi.

               2.Šī regula neattiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012, Regulu (ES) Nr. 1308/2013, Regulu (EK) Nr. 110/2008 vai Regulu (ES) Nr. 251/2014 vai arī saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem; tāpat tā neattiecas uz reģistrētām preču zīmēm, kuras veido izcelsmes norādi, kamēr nav pieņemti specifiski noteikumi par 26. panta 3. punkta piemērošanu šādām norādēm.

               2. pants
               Norāde par galvenās sastāvdaļas izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu

               Galvenās sastāvdaļas izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, kas atšķiras no pārtikas produktam norādītās izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas, norāda:

               a)minot vienu no šādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem:

               i)“ES”, “ārpus ES” vai “ES un ārpus ES” vai

               ii)reģionu vai jebkuru citu ģeogrāfisko apgabalu vai nu vairākās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, ja vien attiecīgais apgabals ar šādu nosaukumu ir definēts starptautiskajos tiesību aktos vai ir labi saprotams normāli informētam vidējam patērētājam, vai

               iii)FAO zvejas apgabalu vai jūru, vai saldūdens krātuvi, ja vien tas ar šādu nosaukumu ir definēts starptautiskajos tiesību aktos vai ir labi saprotams normāli informētam vidējam patērētājam, vai

               iv)dalībvalsti(-is) vai trešo(-ās) valsti(-is), vai

               v)reģionu vai jebkuru citu ģeogrāfisko apgabalu dalībvalstī vai trešajā valstī, ja vien tas ir labi saprotams normāli informētam vidējam patērētājam, vai

               vi)izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu saskaņā ar specifiskiem Savienības noteikumiem, kas piemērojami galvenajai(-ām) sastāvdaļai(-ām) kā tādai(-ām);

               b)vai izmantojot šādu paziņojumu:

               “(galvenās sastāvdaļas nosaukums ģenitīvā) izcelsme ir/nav (pārtikas produkta izcelsmes valstī vai izcelsmes vietā)” vai jebkādu līdzīgu formulējumu, kam patērētāja uztverē vajadzētu nozīmēt to pašu.

               3. pants
               Informācijas noformējums

               1.Regulas 2. pantā prasīto informāciju sniedz, izmantojot tāda izmēra rakstzīmes, kas nav mazākas par Regulas (ES) Nr. 1169/2011 13. panta 2. punktā noteikto minimālo rakstzīmju izmēru.

               2.Neskarot 1. punktu, ja pārtikas produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta ir norādīta vārdiski, tad 2. pantā prasīto informāciju sniedz tajā pašā redzamības laukā, kur norādi par pārtikas produkta izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, un izmanto tāda izmēra rakstzīmes, kuru x augstums ir vismaz 75 % no pārtikas produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādē izmantoto rakstzīmju x augstuma.

               3.Neskarot 1. punktu, ja pārtikas produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta norādīta nevārdiskā formā, tad 2. pantā prasīto informāciju sniedz tajā pašā redzamības laukā, kur norādi par pārtikas produkta izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu.

               4. pants
               Stāšanās spēkā, pārejas pasākumi un piemērošanas datums

               1.Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2.To piemēro no 2020. gada 1. aprīļa.

               3.Pārtikas produktus, kas ir laisti tirgū vai marķēti pirms šīs regulas piemērošanas datuma, var tirgot, līdz beidzas to krājumi.

               4.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē, 28.5.2018

                     Komisijas vārdā —

                     priekšsēdētājs
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regula (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671.lpp.).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.).

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Regula (ES) Nr. 251/2014 par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1601/91 (OV L 84, 20.3.2014., 14. lpp.).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).