title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2179 (2017. gada 22. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam

text:
                  23.11.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 307/25

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2179
      (2017. gada 22. novembris),
      ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
      tā kā:
      A.   PROCEDŪRA

      1.   Spēkā esošie pasākumi

                  (1)

                  Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 917/2011 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”, jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes keramikas flīžu importam.

                  (2)

                  Pasākumus noteica procentuālā maksājuma veidā, un ražotājiem, kas izmeklēšanā sadarbojās, piemērotais maksājuma līmenis svārstījās no 13,9 % (3) līdz 36,5 %. Savukārt valsts mēroga maksājuma likme 69,7 % apmērā tika piemērota Ķīnas uzņēmumiem, kuri nepieteicās vai izmeklēšanā nesadarbojās.

            2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                  (3)

                  Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4), Komisija saņēma pieprasījumu sākt spēkā esošo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu (“pieprasījums”).

                  (4)

                  Pieprasījumu iesniedza Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “CET”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā keramikas flīžu ražošanas apjoma Savienībā.

                  (5)

                  Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu beigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.

            3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                  (6)

                  Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2016. gada 13. septembrī publicētu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

            4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                  (7)

                  Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

            5.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

                  (8)

                  Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus ĶTR, zināmos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un tirgotājus, apvienības, kas pārstāv Savienības ražotājus un lietotājus, kā arī eksportētājvalstu pārstāvjus.

                  (9)

                  Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

                  (10)

                  Savienības ražotāji, kurus pārstāvēja pieprasījuma iesniedzējs, izmantoja šo iespēju saskaņā ar pamatregulas 19. panta 1. punktu lūgt, lai to nosaukumi paliek konfidenciāli, baidoties, ka tie varētu saskarties ar pretdarbību no šajā izmeklēšanā iesaistīto klientu vai konkurentu puses. Komisija atsevišķi pārbaudīja katru no šiem konfidencialitātes pieprasījumiem, lai novērtētu to pamatotību. Tā konstatēja, ka katrā atsevišķajā gadījumā patiešām pastāv ievērojama pretdarbības iespējamība, un piekrita, ka šo uzņēmumu nosaukumi nav izpaužami.

                  (11)

                  Uzklausīšanu pieprasīja Ķīnas Metālu, minerālu un ķimikāliju importētāju un eksportētāju tirdzniecības palāta (“CCCMC”). Uzklausīšana notika 2016. gada 6. decembrī.

                  (12)

                  Uzklausīšanā un savās turpmākajās liecībās CCCMC lūdza pilnīgu piekļuvi dempinga starpības, cenu ietekmes, kaitējuma starpības un kaitējuma rādītāju aprēķiniem, kā arī jebkurai citai konfidenciālai informācijai, uz kuras tika balstīti aprēķini. CCCMC apgalvoja, ka advokāti, kam tiktu piešķirta piekļuve, ir reģistrējušies Eiropas advokātu asociācijā un uz viņiem attiecas stingri advokatūras noteikumi – konfidenciālas informācijas izpaušana klientiem nozīmētu nopietnas disciplināras sankcijas, tostarp izslēgšanu no advokatūras un iespējamu kriminālvajāšanu. Tāpēc CCCMC apgalvoja, ka ar piekļuvi konfidenciālajiem materiāliem netiktu pārkāpts Komisijas pienākums aizsargāt konfidenciālu informāciju, vienlaikus dodot iespēju efektīvi izmantot aizstāvības tiesības.

                  (13)

                  Pamatregulas 19. pantā ir noteikts, ka Komisija nedrīkst atklāt nekādu informāciju, kas pēc rakstura ir konfidenciāla, ja nav saņemta īpaša atļauja no šīs informācijas sniedzēja. Tajā nav paredzēts, ka piekļuve tiek piešķirta kādai citai personai, tostarp Eiropas advokātu asociācijā reģistrētiem advokātiem. Turklāt arī Tiesas judikatūra liecina, ka tiesību uz aizstāvību aizsardzība vajadzības gadījumā jāsamēro ar konfidencialitātes principu, kas ir īpaši noteikts pamatregulas 19. pantā (6). Lai gan šī samērošana ļauj saņemt šādas informācijas nekonfidenciālus kopsavilkumus (piemēram, diapazonu un/vai informācijas indeksētus elementus), ja šāda informācija neatklāj komercnoslēpumus, tiesības uz aizstāvību nav neierobežotas. Tādējādi, lai gan CCCMC varētu saņemt piekļuvi, piemēram, diapazoniem un/vai pieprasītās informācijas indeksētiem elementiem, netika uzskatīts, ka minētās informācijas pilnīga izpaušana būtu savienojama ar pienākumu aizsargāt konfidenciālu informāciju. Tāpat un tāpēc, ka Savienības likumdevējs pamatregulā nav paredzējis šo izņēmumu, Komisija uzskatīja, ka tas, ka uz Eiropas advokātu asociācijā reģistrētiem advokātiem attiecas stingri advokatūras noteikumi un iespējamas sankcijas, ja šie noteikumi tiek pārkāpti, neļauj Komisijas dienestiem piešķirt piekļuvi, kas ir pretrunā spēkā esošajiem tiesību aktiem. Tāpēc Komisija secināja, ka Eiropas advokātu asociācijā reģistrētiem advokātiem nav piešķirama piekļuve konfidenciālai informācijai. Jebkurā gadījumā papildu elements, kas šajā sakarā nodrošina ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību, ir iespēja vērsties pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas saskaņā ar tā pilnvaru 15. pantu (7), kura neapšaubīja Komisijas nostāju attiecībā uz konfidencialitāti. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka informācijas izpaušanas dokumentos sniegtā informācija ir pietiekama, lai apmierinātu CCCMC tiesības uz aizstāvību.

            5.1.   Atlase

                  (14)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

            5.2.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                  (15)

                  Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka ĶTR keramikas ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota – tajā 2014. gadā bija 1 452 ražotāji. Tādēļ, ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

                  (16)

                  Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. Kopumā informācija, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu, tika nosūtīta 119 uzņēmumiem ĶTR.

                  (17)

                  Deviņpadsmit ĶTR ražotāji vai ražotāju eksportētāju grupas sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā uzņēmumu skaitu, kas varēja pieteikties, sadarbības līmenis tika uzskatīts par zemu. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija provizoriski izveidoja izlasi no četrām ražotāju eksportētāju grupām, ņemot vērā viņu deklarēto eksporta apjomu uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un viņu ražošanas jaudu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi pārbaudīt. Pēc informācijas izpaušanas šajā pagaidu izlasē iekļautajām ieinteresētajām personām ražotāju eksportētāju grupa ar vislielāko ražošanas jaudu pārtrauca sadarbību. Tādējādi ierosinātā izlase tika grozīta, papildinot to ar ražotāju eksportētāju ar otru lielāko ražošanas jaudu. Pēc grozītās izlases izpaušanas ieinteresētajām personām piezīmes netika saņemtas. Tādēļ ierosinātā izlase tika apstiprināta saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu.

                  (18)

                  Četru atlasīto ražotāju eksportētāju grupu ikgadējais ražošanas apjoms bija 55 miljoni m2 attiecīgā ražojuma, kas ir apmēram 34 % no visu sadarbībā iesaistīto attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu deklarētā ražošanas un pārdošanas uz Savienību kopējā apjoma. Atbilstīgi Eurostat datiem četras atlasītās grupas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aptvēra apmēram 8 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību.

            5.3.   Savienības ražotāju atlase

                  (19)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko pārdošanas un ražošanas reprezentatīvo apjomu, ņemot vērā ģeogrāfisko izplatību un arī lielo sadrumstalotību keramikas flīžu ražošanas nozarē, atbilstīgi metodei, kas aprakstīta turpmāk 20. un 21. apsvērumā.

                  (20)

                  Sākotnējā izmeklēšanā Komisija secināja, ka keramikas flīžu nozare ir ļoti sadrumstalota. Tādēļ, lai nodrošinātu to, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav dominējoši kaitējuma analīzē, un lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos un vidējos uzņēmumos, kuri kopā veido lielāko daļu Savienības ražošanas, Komisija nolēma noteikt trīs segmentus, pamatojoties uz ikgadējo ražošanas apjomu:

                              —

                              1. segments: lielie uzņēmumi – ražošanas apjoms pārsniedz 10 miljonus m2,

                              —

                              2. segments: vidējie uzņēmumi – ražošanas apjoms no 5 līdz 10 miljoniem m2,

                              —

                              3. segments: mazie uzņēmumi – ražošanas apjoms nepārsniedz 5 miljonus m2.

                  (21)

                  Komisijas izmeklēšanā neatklājās nekādas izmaiņas keramikas flīžu tirgū, kurš joprojām ir sadrumstalots un kurā tādējādi dominē mazie Savienības ražotāji pretstatā lielākiem ražotājiem, kas spēj ietekmēt tirgus virzību. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka lielā sadrumstalotība keramikas flīžu nozarē būtu jāņem vērā arī šajā termiņbeigu pārskatīšanā. Tādēļ tā izlēma izlases veidošanā izmantot tādu pašu metodi kā sākotnējā izmeklēšanā un uzskatīja, ka izlasē būtu jābūt pārstāvētiem visiem segmentiem, proti, mazajiem, vidējiem un lielajiem uzņēmumiem.

                  (22)

                  Pagaidu izlasē bija deviņi Savienības ražotāji. Atlasīto Savienības ražotāju ražošanas apjoms atbilda vairāk nekā 8,5 % no kopējā lēstā Savienības ražošanas apjoma 2015. gadā. Bija pārstāvēti uzņēmumi no visiem trim segmentiem. Divi uzņēmumi bija no lielo uzņēmumu segmenta, trīs uzņēmumi bija no vidēja lieluma uzņēmumu segmenta, un četri uzņēmumi bija no mazo uzņēmumu segmenta. Atlasītie uzņēmumi atrodas Vācijā, Itālijā, Polijā, Portugālē un Spānijā.

                  (23)

                  Lai atspoguļotu dažādās situācijas, kādas Savienībā var būt dažādās dalībvalstīs, Komisija, veidojot izlasi, ņēma vērā arī ražotāju ģeogrāfisko izvietojumu (sk. 19. apsvērumu). Tādējādi izlase aptvēra dalībvalstis, kurās atrodas apmēram 90 % visas ražošanas. Šādi Komisijas izmantotā metode nodrošināja, ka izlase ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei kopumā un ka tā atbilst pamatregulas 17. panta 1. punktam.

                  (24)

                  Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un pagaidu izlase tādējādi tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei.

                  (25)

                  2016. gada 28. oktobrī, proti, 11 dienas pēc paziņošanas par galīgo izlasi, viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem – Polijas ražotājs – informēja Komisiju, ka ir pieņēmis lēmumu pārtraukt sadarbību izmeklēšanā. Lai neietekmētu izlases reprezentativitāti, Komisija nolēma aizstāt šo uzņēmumu ar citu Savienības ražotāju no tā paša tirgus segmenta un par izlases izmaiņām informēja visas ieinteresētās personas. Jaunā izlase aptvēra 7,7 % no Savienības ražošanas kopapjoma. Jaunā izlase aptvēra dalībvalstis, kurās atrodas apmēram 80 % visas ražošanas. Uzņēmuma, kas nesadarbojās, aizstāšana ar uzņēmumu no tā paša tirgus segmenta tika veikta, lai nodrošinātu, ka galīgā izlase joprojām ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva, pat ja pirmā uzņēmuma negaidītā nesadarbošanās neatgriezeniski samazināja reprezentativitāti attiecībā uz ražošanas kopapjomu Savienībā.

            5.4.   Nesaistīto importētāju atlase

                  (26)

                  Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, visi zināmie (kopumā vairāk nekā tūkstotis) importētāji/lietotāji tikai aicināti aizpildīt atlases veidlapu, kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu.

                  (27)

                  Atlases veidlapu aizpildīja 11 uzņēmumi. Komisija nolēma izvēlēties četrus uzņēmumus. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja nesaistīto importētāju izlasi, pamatojoties uz importa apjomu un ņemot vērā ģeogrāfisko izplatību. Atlasītie importētāji atradās Beļģijā, Dānijā un Vācijā. Atlasītie nesaistītie importētāji aptvēra apmēram 6,5 % no kopējā importa no ĶTR.

                  (28)

                  2016. gada 30. novembrī viens no atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem informēja Komisiju, ka tas ir nolēmis pārtraukt sadarbību izmeklēšanā. Galīgā nesaistīto importētāju izlase tāpēc sastāvēja no trim nesaistītajiem importētājiem. Tie joprojām aptvēra apmēram 6 % no kopējā importa no ĶTR. Galīgā izlase tādēļ tika uzskatīta par reprezentatīvu.

            6.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

                  (29)

                  Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

                  (30)

                  Komisija nosūtīja anketas četriem atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem / ražotāju eksportētāju grupām, diviem ražotājiem analogajā valstī, deviņiem atlasītajiem Savienības ražotājiem un četriem nesaistītajiem importētājiem, kuri pieteicās atlases procesā. Pēc anketas nosūtīšanas viena atlasītā ražotāju eksportētāju grupa un viens atlasītais nesaistītais importētājs pārtrauca sadarbību (sk. attiecīgi 17. un 25. apsvērumu).

                  (31)

                  Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajām ražotāju eksportētāju grupām, diviem analogās valsts ražotājiem, deviņiem atlasītajiem Savienības ražotājiem un trim nesaistītajiem importētājiem.

                  (32)

                  Komisija veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

                              a)

                              ražotāji Savienībā:

                                          —

                                          pārbaudes apmeklējumi tika veikti deviņos atlasītajos Savienības ražotāju uzņēmumos (8);

                              b)

                              importētājs:

                                          —

                                             Enmon GmbH;

                              c)

                              ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī:

                                          —

                                             Foshan Shiwan Eagle group, Foshan City, Guangdong Province, ĶTR,

                                          —

                                             Guangdong Bode Fine Building Group, Foshan City, Guangdong Province, ĶTR,

                                          —

                                             Guangdong Kaiping Tile's building Materials, Kaiping City, Guangdong Province, ĶTR;

                              d)

                              ražotāji analogajā valstī:

                                          —

                                             Del Conca, Loudon, Tennessee, ASV,

                                          —

                                             Florida Tiles, Lexington, Kentucky, ASV.

            7.   Informācijas izpaušana

                  (33)

                  Komisija 2017. gada 2. augustā visām ieinteresētajām personām izpauda izmeklēšanas būtiskos faktus un apsvērumus un aicināja tās līdz 2017. gada 3. septembrim sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                  (34)

                  Pēc informācijas izpaušanas trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, CCCMC, viens Savienības importētājs un pieprasījuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, un 2017. gada 22. septembrī notika CCCMC uzklausīšana Komisijā.

                  (35)

                  Ar 2017. gada 17. augusta un 2017. gada 6. septembra vēstulēm CCCMC lūdza Komisiju sniegt informāciju par vairākiem elementiem saistībā ar dempinga un kaitējuma aprēķiniem papildus informācijai, kas bija iekļauta publiski pieejamajos dokumentos un bija izpausta ieinteresētajām personām. CCCMC apgalvoja – sakarā ar to, ka Komisija nesniedza šo informāciju, ne CCCMC, ne Ķīnas ražotāji eksportētāji nevarēja pilnībā izmantot savas tiesības uz aizstāvību.

                  (36)

                  Komisija atsevišķi analizēja katru CCCMC pieprasītās informācijas elementu. Tā 2017. gada 25. augusta un 2017. gada 20. septembra vēstulēs sniedza visu informāciju CCCMC vai tieši Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, piemēram, sarakstu ar ražojuma veidiem, kurus ražo Savienības ražošanas nozare vai informāciju par korekcijām, kas izmantotas cenu starpības aprēķinos, izņemot informāciju, kuras nebija, kura neietilpa lietas materiālos vai kura bija konfidenciāla. Ja informācijas nebija, tā neietilpa lietas materiālos vai bija konfidenciāla, Komisija atteikumu pienācīgi pamatoja. Jo īpaši Komisija neveica vispārējus cenu starpības aprēķinus un cenu starpības aprēķinus katram produkta kontroles numuram (“PKN” jeb “ražojuma veids”) (tos veica katram ražotājam eksportētājam). Tādēļ šī informācija neietilpa lietas materiālos. Komisija uzskatīja, ka CCCMC bija iespēja pietiekami izmantot savas tiesības uz aizstāvību bez piekļuves šai informācijai.

                  (37)

                  Attiecībā uz konfidenciālo informāciju, piemēram, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem un cenām pa PKN, Komisija atgādināja, ka tai ir pienākums aizsargāt šo informāciju saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Turklāt Komisija uzskatīja, ka publiski pieejamajos lietas materiālos, kas bija pieejami ieinteresētajām personām, tostarp CCCMC, atradās visa izmeklēšanā izmantotā informācija to argumentu sagatavošanai. Ja informācija tika uzskatīta par konfidenciālu, publiski pieejamajos lietas materiālos bija ietverts tās izsmeļošs kopsavilkums. Visām ieinteresētajām personām, tostarp CCCMC, bija piekļuve publiski pieejamajiem lietas materiāliem un iespēja ar tiem iepazīties.

                  (38)

                  Rezumējot, Komisija tādējādi uzskatīja, ka visām personām, tostarp CCCMC, tika dota iespēja pilnībā īstenot savas tiesības uz aizstāvību. Komisija tādēļ noraidīja šo apgalvojumu.

            B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

      1.   Attiecīgais ražojums

                  (39)

                  Attiecīgais ražojums ir glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai, kamīna vai sienas flīzes, glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu 6907. Minētais HS kods ir spēkā no 2017. gada 1. janvāra un aizstāj KN kodus 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99, kas minēti sākotnējā izmeklēšanā un šīs procedūras paziņojumā par procedūras sākšanu.

                  (40)

                  Keramikas flīzes galvenokārt izmanto būvniecības nozarē, lai nosegtu sienas un grīdas.

            2.   Līdzīgais ražojums

                  (41)

                  Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, ĶTR ražotajām un pārdotajām keramikas flīzēm un analogās valsts Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) iekšzemes tirgū pārdotajām keramikas flīzēm, kā arī keramikas flīzēm, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojumi.

                  (42)

                  Pēc informācijas izpaušanas CCCMC lūdza Komisiju sniegt sīkāku aprakstu par Savienības ražotāju un analogās valsts ražotāju dažādajiem ražojuma veidiem, kas bija iekļauti pie konkrēta produkta kontroles numura. Tā apgalvoja, ka varētu būt tādas atšķirības starp ražojuma veidu, ko ražo Savienības ražošanas nozare, analogās valsts ražošanas nozare un Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuras neatspoguļojas PKN un par kurām ne Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ne CCCMC nav zināms. CCCMC apsprieda cenu salīdzinājumu gan dempinga, gan kaitējuma analīzes nolūkos, apgalvojot, ka bez šīs informācijas tā nevarēja pamatotos gadījumos pieprasīt korekcijas un tādējādi pilnībā īstenot savas tiesības uz aizstāvību (sk. 81.–83. un 120.–122. apsvērumu).

                  (43)

                  Tomēr, kā Komisija CCCMC paskaidroja 2017. gada 20. septembra vēstulē, tās rīcībā nebija nekāda sīkāka apraksta par dažādajiem ražojuma veidiem ar konkrētu PKN, kā arī nebija pamata uzskatīt, ka konkrētā PKN ir kaut kādas atšķirības. Kā jau skaidrots iepriekš 45. apsvērumā, tika uzskatīts, ka katra PKN īpašības bija pietiekami detalizētas, lai aptvertu visas atšķirības starp dažādajiem ražojuma veidiem. Arī CCCMC nesniedza argumentus, ka būtu vajadzīgs sīkāks apraksts vai nodalījums. Komisija tādēļ noraidīja šo apgalvojumu.

                  (44)

                     CCCMC arī apgalvoja – tā kā keramikas flīzes aptver lielu skaitu ražojumu, Komisijai būtu bijis jāsavāc informācija par ražojuma veidiem, ko importēja no ĶTR, un ražojuma veidiem, kurus ražoja Savienības ražošanas nozare, un jāveic analīze pa ražojuma veidiem (ražojuma veidu grupām)/segmentiem.

                  (45)

                  Attiecīgā ražojuma definēšanai un dažādo ražojuma veidu nošķiršanai Komisija izmantoja septiņas īpašības, kas apraksta tādas fizikālās īpašības kā ūdens absorbcija, apdare (vai flīzes ir glazētas vai neglazētas, vienreiz/divreiz apdedzinātas, krāsainas / bez krāsas, dimensijās precīzas vai ne), izmērs un kvalitātes standarti. Šīs pašas īpašības jau tika izmantotas sākotnējā izmeklēšanā. Neviena cita persona neapgalvoja, ka minētais neatspoguļo visas atšķirības starp dažādajiem ražojuma veidiem un ka kāds Savienībā ražots ražojuma veids atšķiras no tieši tāda paša ražojuma veida, kas ražots ĶTR. CCCMC arī nesniedza nekādu informāciju, kādas citas īpašības būtu nepieciešams izskatīt saistībā uz šo jautājumu. Tādēļ Komisija turpināja uzskatīt, ka katra PKN īpašības ir pietiekami detalizētas, lai aptvertu visas atšķirības starp dažādajiem ražojuma veidiem, nodrošinot taisnīgu ražojumu (un cenas) salīdzinājumu.

                  (46)

                  Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka daži ražojuma veidi būtu jāgrupē segmentā un jāanalizē atsevišķi, Komisija nerada nekādu objektīvu pamatu, izņemot PKN atspoguļotās atšķirības, lai veidotu šādus segmentus. Tā arī norādīja, ka sākotnējā izmeklēšanā netika nodalītas ražojumu grupas. Turklāt CCCMC nepamatoja savu prasību ar konkrētu priekšlikumu un neviena cita persona neapgalvoja, ka dažu ražojuma veidu grupēšana būtu nepieciešama un pamatota. No otras puses, Komisija uzskatīja, ka analīze pa PKN ir detalizētāka nekā analīze pa segmentiem, kuros apvienoti konkrēti PKN, un tāpēc tā ir piemērotāka. Komisija tādēļ noraidīja šo apgalvojumu.

                  (47)

                  Tādējādi, ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav citu piezīmju par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, Komisija turpināja uzskatīt, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

            C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

      1.   Ievadpiezīmes

                  (48)

                  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

                  (49)

                  Deviņpadsmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas sniedza atbildes uz atlases veidlapu. Ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, paziņotais keramikas flīžu eksporta apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 1,7 miljoni m2, un tas atbilst 11 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas, ko tajā pašā periodā reģistrējis Eurostat. Ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu, kas sadarbojās, kopējā paziņotā ražošanas jauda bija 207 miljoni m2, un tas ir aptuveni 1,5 % no kopējās lēstās ražošanas jaudas Ķīnā (2015. gadā – 13,9 miljardi m2). Sīkāku informāciju par ražošanas jaudu ĶTR var atrast 3. iedaļas a) punktā.

                  (50)

                  Komisija attiecīgi izvērtēja dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, atsaucoties uz datiem, ko sniedza šīs trīs uzņēmumu grupas.

            2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

      a)   Analogā valsts

                  (51)

                  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām iekšzemes tirgū vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).

                  (52)

                     CCCMC apstrīdēja normālās vērtības noteikšanai izmantoto analogās valsts metodi pašu par sevi, apgalvojot, ka pēc 2016. gada 11. decembra vairs nav spēkā Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļa. Tādējādi CCCMC uzskatīja, ka normālā vērtība attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu jāaprēķina, pamatojoties uz viņu pašu iekšzemes cenām un/vai izmaksām. Pēc informācijas izpaušanas CCCMC atkārtoja šos apgalvojumus.

                  (53)

                  Komisija atgādināja, ka visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija iespēja iesniegt tirgus ekonomikas režīma (TER) pieprasījuma veidlapas, lai būtu iespējams veikt individuālas dempinga starpības aprēķinu. Neviens no šiem eksportētājiem šo iespēju neizmantoja. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz analogā valstī iegūtajiem datiem. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

                  (54)

                  Lai attiecībā uz ĶTR noteiktu normālo vērtību, sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV.

                  (55)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par analogo valsti ir paredzējusi izmantot ASV, un aicināja tās sniegt piezīmes. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu tika minēts, ka citi tirgus ekonomikas ražotāji varētu inter alia atrasties Turcijā, Apvienotajos Arābu Emirātos (“AAE”), Indijā un Brazīlijā un ka tiks izskatītas arī šīs valstis.

                  (56)

                     CCCMC pauda bažas par ASV kā analogās valsts piemērotību pēc procedūras sākšanas. Tā uzskatīja, ka ASV nav piemērota analogā valsts, norādot uz ekonomikas attīstības atšķirībām starp Ķīnu un ASV un nelielo keramikas flīžu patēriņu ASV grīdas segumu tirgū. CCCMC pauda viedokli, ka būtu piemērotāk par analogo valsti izvēlēties Brazīliju, Indiju, Meksiku un Turciju, jo šīs valstis ir līdzīgas ĶTR attīstības līmeņa ziņā un tajās ir salīdzināms iekšzemes patēriņš.

                  (57)

                  Attiecībā uz ASV CET apgalvoja, ka iekšzemes tirgū ir vērojams augsts konkurences līmenis plašā ražojumu klāstā, kas ir pilnībā salīdzināmi ar tiem, kuri tiek eksportēti no ĶTR. Turklāt tā norādīja, ka piekļuve izejmateriāliem un enerģijas resursiem ASV un ĶTR ir līdzīgi un pārdotie apjomi ASV iekšzemes tirgū nosaka to, ka ASV būtu reprezentatīva analogās valsts izvēle.

                  (58)

                  Saņemot šīs piezīmes, Komisija sazinājās ar iepriekš minēto valstu pārstāvniecībām, kā arī ar to valstu pārstāvniecībām, kam ir vislielākais keramikas flīžu importa apjoms Savienībā, lai lūgtu to palīdzību, nosakot attiecīgo valstu ražotājus, kurus varētu aicināt sadarboties analogās valsts ražotāju statusā. Turklāt sadarbības pieprasījumi tika nosūtīti zināmajiem analogo valstu ražotājiem un ražotāju apvienībām.

                  (59)

                  Desmit ražotāji izteica vēlmi sadarboties izmeklēšanā. Tie atradās attiecīgi ASV (3), Brazīlijā (2) un Indijā (5). Komisija 2017. gada 20. janvārī nosūtīja tiem analogās valsts anketu. No Indijas netika saņemta neviena atbilde. No Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem neatbildēja viens ražotājs, bet otrs pārtrauca sadarbību. No ASV viens ražotājs pārtrauca sadarbību, bet divi ražotāji aizpildīja anketu.

                  (60)

                  Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija secināja, ka ASV iekšzemes tirgū ir ievērojams ražošanas apjoms un pietiekams konkurences līmenis. ASV iekšzemes patēriņš bija aptuveni 254 miljoni m2. Tur bija vismaz 28 iekšzemes ražotāji. Turklāt imports (kopējais importa apjoms ir 49 miljoni m2, galvenokārt no ĶTR) veido 68 % no patēriņa. Izņemot muitas nodokli 8,5–10 % apmērā, nav spēkā nekādu importa ierobežojumu. ASV ražotāji izmanto līdzīgu ražošanas procesu kā atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji. ASV ražotāji, kas sadarbojās, norādīja, ka to pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir attiecīgi 2,0 un 2,9 miljoni m2.

                  (61)

                  Pēc informācijas izpaušanas CCCMC apgalvoja, ka ASV jebkurā gadījumā nav piemērota analogā valsts un ka Komisija nav izmantojusi valsti, kurā cena par līdzīgu ražojumu veidojas apstākļos, kas ir pēc iespējas līdzīgāki apstākļiem eksporta valstī.

                  (62)

                  Attiecībā uz šo apgalvojumu, pirmkārt, ir jāatzīmē, ka Komisija sazinājās ar oficiālajām pārstāvniecībām un/vai ražotājiem Brazīlijā, Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Meksikā, Krievijā, Serbijā, Taizemē, Tunisijā, Turcijā, AAE, Ukrainā un ASV. Tomēr, kā aprakstīts 59. apsvērumā iepriekš, sadarbojās tikai divi ražotāji.

                  (63)

                  Kā minēts 60. apsvērumā, ASV tika uzskatīta par piemērotu analogo valsti, jo ASV ir ievērojams ražošanas apjoms, patēriņš un pietiekams konkurences līmenis iekšzemes tirgū. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

                  (64)

                  Pēc informācijas izpaušanas viens no importētājiem pauda bažas par divu ASV ražotāju izvēli, kas bija saistīti ar Savienības ražotājiem, un normālās vērtības noteikšanu ĶTR, pamatojoties uz šiem diviem ražotājiem. Tādēļ varētu būt apšaubāma to datu objektivitāte, kas savākti no šiem ražotājiem.

                  (65)

                  Komisija norādīja – pat ja ražotājs analogajā valstī ir saistīts ar Savienības ražotāju, šādas saistības dēļ normālās vērtības noteikšana nekļūst nederīga un netiek ietekmēta (9).

                  (66)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, Komisija secināja, ka ASV ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

            b)   Normālā vērtība

                  (67)

                  Informācija, kas bija saņemta no abiem analogās valsts ražotājiem, kuri sadarbojās, tika izmantota par pamatu normālās vērtības noteikšanai.

                  (68)

                  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai analogās valsts ražotāju, kas sadarbojās, veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis reprezentatīvs. Tālab to kopējais pārdošanas apjoms tika salīdzināts ar attiecīgā ražojuma kopējo apjomu, ko katrs atlasītais Ķīnas ražotājs eksportētājs bija eksportējis uz Savienību. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka līdzīgais ražojums ASV iekšzemes tirgū tiek pārdots reprezentatīvā apjomā.

                  (69)

                  Otrkārt, pamatojoties uz ražojuma veidu, Komisija salīdzināja pārdošanas apjomu ASV tirgū ar katra atlasītā Ķīnas ražotāja eksportētāja veiktā eksporta apjomu uz Savienību. Šis salīdzinājums liecināja, ka divi tieši salīdzināmi ražojuma veidi netika pārdoti reprezentatīvā apjomā ASV. Tādēļ normālā vērtība šiem diviem ražojuma veidiem tika aprēķināta, pamatojoties uz pašu PVA, peļņu un korekcijām parastā tirdzniecības gaitā.

                  (70)

                  Pēc informācijas izpaušanas CCCMC apgalvoja, ka nav jēgas salīdzināt analogās valsts ražotāju pārdošanas apjomu savā iekšzemes tirgū ar Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta pārdošanas apjomu, jo šie lielumi ir pilnīgi nesaistīti cits ar citu. Tāpēc Komisijas analīzē nekas nav minēts par ASV iekšzemes pārdošanas apjoma reprezentativitāti attiecībā uz šiem ražojuma veidiem.

                  (71)

                  Pēc analoģijas ar dempinga aprēķiniem tirgus ekonomikā Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai konkrēta ražojuma veida līmenī darījumi ir veikti pietiekamā daudzumā. Tā kā šie divi ražojuma veidi veidoja attiecīgi 0,70 % un 0,09 % no Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma, Komisija uzskatīja, ka ASV iekšzemes pārdošanas apjoms nav reprezentatīvs un aprēķināja normālo vērtību. Turklāt Komisija konstatēja, ka izmantotā metode neietekmē dempinga starpības noteikšanu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

                  (72)

                  Tad Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū īpatsvaru pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus.

                  (73)

                  Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:

                              —

                              tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un

                              —

                              minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.

                  (74)

                  Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP, cenu vidējā svērtā vērtība.

                  (75)

                  Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas iekšzemes tirgū IP faktiskā cena, ja:

                              —

                              šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma vai

                              —

                              šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zem vienības ražošanas izmaksām.

                  (76)

                  Iekšzemes pārdošanas analīze liecināja, ka normālā vērtība desmit ražojuma veidiem nosakāma ar 74. apsvērumā minēto metodi un septiņiem ražojuma veidiem – ar 75. apsvērumā minēto metodi.

                  (77)

                  ASV ražotāji ziņoja par kopumā 17 ražojuma veidiem, savukārt Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ziņoja par kopumā 15 ražojuma veidiem. Tomēr, salīdzinot ražojuma veidus, ko eksportē no Ķīnas, ar tiem, kurus pārdod ASV ražotāji, tika konstatēts, ka tieša sakritība pastāv tikai starp diviem ražojuma veidiem. Ierobežoto sakrītošo ražojuma veidu skaitu var skaidrot ar diezgan sarežģīto ražojuma veidu definīciju, kurā ir ietvertas septiņas pazīmes un 672 iespējamas kombinācijas (tostarp, bet ne tikai, porcelāns / cits materiāls, septiņu veidu darba virsmas, vienreiz/divreiz apdedzināti vai bez glazējuma). Tā kā dempinga aprēķinā ir jāņem vērā 100 % eksporta pārdošanas apjoma, ražojuma veidu sakritības noteikšanā bija jāveic dažas korekcijas.

                  (78)

                  Pirmkārt, Komisija nolēma uzlabot salīdzināmību, aprēķinot normālās vērtības papildu ražojuma veidiem. Šajā ziņā jāatgādina, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva uz Savienību divus ražojuma veidus, kuri nav izgatavoti no porcelāna (aptuveni 6 % no kopapjoma, ko eksportē uz Savienību). Taču analogās valsts (ASV) ražotāji neražoja šādus ražojuma veidus, kas nav izgatavoti no porcelāna. Tādēļ Komisija nolēma aprēķināt ražošanas izmaksas ražojuma veidiem, kas nav izgatavoti no porcelāna, salīdzinot Savienības ražošanas nozares izmaksas par ražojuma veidiem no porcelāna un tādiem ražojuma veidiem, kuri nav izgatavoti no porcelāna. Tika konstatēts, ka ražošanas izmaksas ražojuma veidiem, kas nav izgatavoti no porcelāna, ir par 30 % zemākas nekā tiem ražojuma veidiem, kurus izgatavo no porcelāna. Iegūtā attiecība tika piemērota tiem 17 ražojuma veidiem, par ko ziņoja ASV ražotāji, lai salāgotu tos ar ražojuma veidiem, par kuriem ziņoja Ķīnas ražotāji eksportētāji.

                  (79)

                  Ķīnas ražotāji eksportētāji ziņoja par tādu neglazētu keramikas flīžu pārdošanu (četri ražojuma veidi, kas veido aptuveni 56 % no kopējā uz Savienību eksportētā apjoma), kuriem nebija tiešas sakritības ar tiem ražojuma veidiem, ko pārdeva ASV ražotāji, kuri sadarbojās. Piemērojot to pašu metodi, kas aprakstīta 78. apsvērumā, Komisija aprēķināja vienreiz apdedzinātu glazētu ražojuma veidu ražošanas izmaksas, salīdzinot Savienības ražošanas nozares vienreiz apdedzinātu glazētu un neglazētu ražojumu ražošanas izmaksas. Tika konstatēts, ka neglazētu keramikas flīžu ražošanas izmaksas ir par 6 % zemākas nekā vienreiz apdedzinātu glazētu ražojuma veidu ražošanas izmaksas. Iegūtā attiecība tika piemērota tiem 17 ražojuma veidiem, par ko ziņoja ASV ražotāji.

                  (80)

                  Ņemot vērā papildus aprēķināto normālo vērtību, bija iespējams panākt sakritību starp trim ražojuma veidiem, ko ražo ASV ražotāji un Ķīnas ražotāji eksportētāji. Visbeidzot, attiecībā uz ražojuma veidiem, kam tiešu sakritību nebija iespējams noteikt, Komisija nolēma salīdzināt ražojuma veidus, kurus pārdod Ķīnas ražotāji eksportētāji, ar tiem ASV ražojuma veidiem, kam ir tuvākās tehniskās īpašības un zemākā normālā vērtība.

                  (81)

                  Pēc informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas norādīja, ka Komisija nav izpaudusi informāciju par konkrētiem analogās valsts ražotāju ražojuma veidiem. Turklāt šīs personas apgalvoja, ka tās nevar noteikt, vai ir (PKN neatspoguļotas) atšķirības, kas būtu jākoriģē.

                  (82)

                  Komisija ieinteresētajām personām izpauda normālās vērtības aprēķinus pa ražojuma veidiem. Kā minēts 45. apsvērumā, ražojuma veidi tika noteikti, pamatojoties uz šādām tehniskajām īpašībām: ūdens absorbcija, apdare (vai flīzes ir glazētas un vienreiz/divreiz apdedzinātas vai neglazētas, pulētas vai nepulētas, krāsainas / bez krāsas, dimensijās precīzas vai ne), darba virsmas izmērs un kvalitātes standarts.

                  (83)

                  Neviena ieinteresētā persona nesniedza piezīmes par ražojuma veidu definīciju un neierosināja kādu papildu metodi, kā arī neiesniedza nekādu papildu informāciju. Komisija uzskatīja, ka ražojuma veidu definīcijas ir pietiekamas, lai aptvertu visas atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību. Tāpēc apgalvojums netika ņemts vērā. Turklāt kāds atlasītais Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot normālo vērtību, nevajadzētu izmantot analogās valsts iekšzemes tirgū veiktajā pārdošanā konstatēto vidējo svērto peļņu un PVA starpību, bet gan vidējo svērto peļņu un PVA starpību ražojuma veidiem ar tuvākajām tehniskajām īpašībām.

                  (84)

                  Šajā gadījumā ieinteresētās personas eksportētos ražojuma veidus analogajā valstī neražoja un nepārdeva. Tāpēc Komisija aprēķināja normālo vērtību, pamatojoties uz ražošanas izmaksām ražojuma veidiem ar vistuvākajām tehniskajām īpašībām un –saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu – uz vidējām PVA izmaksām un peļņu, kas balstās uz faktiskiem datiem par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, kuru parastā tirdzniecības apritē veic ražotāji analogajā valstī. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts.

            c)   Eksporta cena

                  (85)

                  Visas trīs atlasītās ražotāju eksportētāju grupas tieši eksportē uz Savienību, veicot tiešu attiecīgā ražojuma pārdošanu neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc tika noteikts, ka eksporta cena ir cena, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot to eksportam uz Savienību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

            d)   Salīdzinājums

                  (86)

                  Komisija salīdzināja normālo vērtību un atlasīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu EXW līmenī. Gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

                  (87)

                  Analogās valsts ražotāju iekšzemes cenām tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā iekšzemes transporta izmaksas, kredīta izmaksas, pārkraušanas izmaksas, iepakošanas izmaksas, komisijas maksas un tirdzniecības līmeni. Atlasīto ražotāju eksportētāju eksporta cenām tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, kredīta izmaksas, banku komisijas maksas, iepakošanas izmaksas, importa nodevas, muitas nodokļus un komisijas maksas.

            e)   Dempinga starpība

                  (88)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī salīdzināja ar katras atlasītās uzņēmumu grupas, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

                  (89)

                  Tādējādi tika konstatēts, ka vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā laikā pirms nodokļa nomaksas, bija no 66 % līdz 231 %.

            f)   Secinājums par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

                  (90)

                  Komisija konstatēja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja keramikas flīžu eksportu uz Savienību par dempinga cenām lielākā apjomā nekā sākotnējā izmeklēšanā.

            3.   Pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību

                  (91)

                  Komisija arī analizēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tā izpētīja Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Ķīnas eksportētāju rīcību citos tirgos, stāvokli Ķīnas iekšzemes tirgū un Savienības tirgus pievilcīgumu.

                  (92)

                  Kā minēts iepriekš, 19 Ķīnas ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas pieteicās, pārstāvēja tikai 1,5 % no lēstās Ķīnas ražošanas jaudas 2015. gadā. Trīs atlasītie un apmeklējumā uz vietas pārbaudītie Ķīnas ražotāji eksportētāji pārstāvēja niecīgu daļu (proti, 0,3 %) no lēstā Ķīnas ražošanas apjoma. Tādēļ Komisijai pieejamā informācija no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu bija ierobežota.

                  (93)

                  Šā iemesla dēļ lielākā daļa turpmāk izklāstīto konstatējumu par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz citiem avotiem, proti, Eurostat datiem, ĶTR eksporta datubāzi un informāciju, ko Savienības ražošanas nozare iesniedza pārskatīšanas pieprasījumā. Šīs informācijas analīze atklāja turpmāk minēto.

            a)   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

                  (94)

                  Ķīnas ražotāji ir izveidojuši milzīgu keramikas flīžu ražošanas jaudu, kas joprojām ievērojami pārsniedz Savienības ražošanas jaudu. Pēdējā desmitgadē Ķīnas ražotāji ir ievērojami palielinājuši ražošanu un pievienojuši jaunu ražošanas jaudu, joprojām turpinot to darīt. Ķīnas keramikas flīžu ražošanas jauda laikā no 2011. līdz 2014. gadam pieauga gandrīz par 30 % – no 10,8 līdz 13,9 miljardiem m2. Turklāt Ķīnas keramikas flīžu ražotāju skaits ievērojami palielinājās (gandrīz par 20 %) laikā no 2014. līdz 2016. gadam – no 1 452 ražotājiem 2014. gadā līdz 1 777. Tika lēsts, ka ražošanas jauda 2016. gadā bija apmēram 17 miljardi m2, ekstrapolējot ražošanas jaudu no ražošanas uzņēmumu skaita (10).

                  (95)

                  Saskaņā ar to pašu Ķīnas statistikas avotu faktiskais ražošanas apjoms palielinājās no 8,7 miljardiem m2 2011. gadā līdz 11,1 miljardiem m2 2016. gadā, proti, par 2,4 miljardiem m2. Tomēr keramikas flīžu ražošana nepalielinājās līdzīgi Ķīnas keramikas flīžu ražošanas jaudai minētajā laikposmā: ražošanas jauda pieauga par 6,2 miljardiem m2 (no 10,8 miljardiem m2 2011. gadā līdz 17 miljardiem m2 2016. gadā). Tādējādi neizmantotā jauda palielinājās no 20 % 2011. gadā līdz 35 % 2016. gada beigās – tas atbilst pieaugumam par 3,8 miljardiem m2. Šī neizmantotā jauda ir vairākas reizes lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā, kas PIP bija apmēram 879 miljoni m2.

                  (96)

                  Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā iegūtā informācija liecina, ka laikā no 2013. gada līdz PIP pārbaudīto ražotāju eksportētāju jaudas izmantojums samazinājās no 74 % līdz 54 % un darbinieku skaits samazinājās par 25 %. Ražotāji 2017. gada pirmajā ceturksnī uz diviem mēnešiem pārtrauca ražošanu, jo krājumi sasniedza tādu līmeni, kas atbilst 67 % no kopējā saražotā apjoma PIP. PIP beigās trīs atlasītie ražotāji eksportētāji noliktavās bija uzkrājuši 23 miljonus m2 (PIP laikā Savienība importēja no Ķīnas 15 miljonus m2).

                  (97)

                  Kopumā, ņemot vērā to, ka Ķīnā pastāv ievērojama pieejamā ražošanas jauda un tādējādi spēja īsā laikā palielināt ražošanas apjomu, esošo pasākumu atcelšanas rezultātā, visticamāk, pieaugtu Ķīnas izcelsmes imports par zemām dempinga cenām Savienības tirgū.

            b)   Ķīnas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

                  (98)

                  Ķīnas ražotāji eksportē ievērojamu daudzumu keramikas flīžu uz trešām valstīm, kas nav Savienība, jo īpaši uz Filipīnām, ASV, Saūda Arābiju, Dienvidkoreju, Indonēziju, Taizemi un Austrāliju.

                  (99)

                  Komisija salīdzināja šo ražotāju attiecīgā ražojuma vidējo cenu uz iepriekš minētajiem galvenajiem eksporta tirgiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ar vidējo eksporta cenu uz Savienības tirgu. Šis salīdzinājums tika veikts, pamatojoties uz informāciju no Ķīnas eksporta datubāzes, kur eksporta vērtības ir izteiktas ASV dolāros un FOB līmenī. Daudzumi ir izteikti kilogramos.

                  (100)

                  Cenas eksportam uz Savienību bija ievērojami augstākas salīdzinājumā ar citiem galvenajiem eksporta tirgiem. Vidējā eksporta cena uz Savienību bija aptuveni USD 0,46 par vienu kilogramu, kamēr vidējās cenas uz pārējiem galvenajiem galamērķiem bija aptuveni USD 0,34 par kilogramu.

                  (101)

                  Saskaņā ar Ķīnas eksporta datubāzi pārdošanas cenas uz citām pasaules valstīm pēc PIP samazinājās vēl vairāk. Vidējās eksporta cenas uz galvenajiem eksporta tirgiem 2016. gada otrajā pusgadā kritās, salīdzinot ar eksporta cenām PIP (– 37 % uz Filipīnām, – 26 % uz Saūda Arābiju, – 22 % uz ASV un apmēram – 13 % uz Dienvidkoreju un Austrāliju).

            c)   Savienības tirgus pievilcīgums

                  (102)

                  Lēstais pieprasījums Savienībā ir niecīga daļa no Ķīnas iekšzemes tirgū pieejamās neizmantotās jaudas. Pirms pasākumu ieviešanas Savienība bija tradicionāls Ķīnas eksporta tirgus. Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka Ķīnas izcelsmes imports bija sasniedzis vidēji 65 miljonus m2 gadā, vairāk nekā trīs reizes pārsniedzot pašreizējo eksporta apjomu uz ES. Šobrīd vidējā cena Savienības tirgū (USD 0,46/kg) arī ir augstāka nekā Ķīnas eksporta cena (USD 0,34/kg) tās galvenajos eksporta tirgos. Tāpēc ir iespējams, ka Ķīnas ražotāji mēģinās palielināt pārdošanas apjomu uz Savienību, izmantojot pieejamo jaudu, ja pasākumi tiktu izbeigti.

            d)   Secinājums par dempingu un dempinga turpināšanās iespējamību

                  (103)

                  Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas keramikas flīžu eksporta cenas uz Savienību un uz galvenajiem ĶTR eksporta tirgiem bija zemākas par normālo vērtību, kas noteikta PIP. Turklāt ražošanas jauda un ražošanas apjoms Ķīnā joprojām palielinājās. Eksporta apjoms bija diezgan stabils, un nav norāžu, ka iekšzemes patēriņš Ķīnā varētu absorbēt milzīgo saražoto un krājumos esošo daudzumu. Tāpat arī ieinteresētās personas nav varējušas paskaidrot, kā šie daudzumi varētu tikt absorbēti citādi, neradot draudus Savienībai.

                  (104)

                  Pamatojoties uz minēto un tā kā no ieinteresētajām personām netika saņemtas nekādas piezīmes, Komisija uzskatīja – ir iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, ievērojams apjoms keramikas flīžu tiktu eksportēts uz Savienību par dempinga cenām.

            D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

                  (105)

                  Kopš sākotnējās izmeklēšanas Savienības ražošanas nozarē nav notikušas ievērojamas strukturālas izmaiņas. Nozare joprojām ir ļoti sadrumstalota, un mazie un vidējie uzņēmumi kopā veido nozīmīgu tirgus daļu (66 %, pamatojoties uz ražošanas apjomu 2015. gadā). Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja apmēram 500 Savienības ražotāji. Tie ir “Savienības ražošanas nozare” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                  (106)

                  Kā aprakstīts 20. apsvērumā, Komisija ņēma vērā Savienības ražošanas nozares lielo sadrumstalotību, veicot Savienības ražotāju atlasi, lai tajā būtu pārstāvēti uzņēmumi no katra sektora. Lai atspoguļotu katra segmenta attiecīgo daļu (svērumu) kopējā Savienības ražošanas apjomā un lai iegūtu Savienības ražošanas nozares stāvokļa reprezentatīvu ainu, Komisija izmantoja attiecīgo daļu (svērumu), lai izsvērtu konkrētajā segmentā atlasīto uzņēmumu atsevišķus mikroekonomiskos rādītājus (sk. 144. apsvērumu) saskaņā ar metodi, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā.

                  (107)

                  Svērums tika noteikts, pamatojoties uz datiem, kurus sniedza pieprasījuma iesniedzējs, proti, ražošanas apjomu 2015. gadā tiem uzņēmumiem, kas atrodas valstīs, kuras veido 79 % no Savienības ražošanas apjoma (11). Svērums bija šāds: uzņēmumi no mazo uzņēmumu sektora, kuru ražošanas apjoms ir mazāks nekā pieci miljoni kvadrātmetru, veidoja 41 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma, uzņēmumi no vidēja lieluma uzņēmumu sektora, kuru ražošanas apjoms ir pieci līdz desmit miljoni kvadrātmetru, veidoja 25 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma, bet uzņēmumi no lielo uzņēmumu sektora veidoja 34 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma.

            E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

      1.   Patēriņš Savienībā

                  (108)

                  Patēriņš Savienībā tika noteikts, saskaitot kopā Savienības ražošanas nozares neto pārdošanas apjomu un importu no ĶTR un trešām valstīm. Ražošanas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, kas iegūti no CET locekļiem.

                  (109)

                  Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā mainījās šādi:

                     1. tabula

                     Patēriņš Savienībā

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Apjoms (tūkst. m2)

                              750 158

                              837 188

                              851 104

                              878 968

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 112

                                 113

                                 117

                                 Avots: Eurostat, CET.

                  (110)

                  Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš palielinājās. Lielākais pieaugums (12 %) notika no 2013. līdz 2014. gadam – no 750 miljoniem m2 līdz apmēram 837 miljoniem m2. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš pieauga par 17 % – no 750 miljoniem m2 līdz 879 miljoniem m2 PIP.

                  (111)

                  Salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā apskatīto periodu patēriņš PIP tomēr joprojām bija par 37 % mazāks nekā 2007. gadā, kad tas bija aptuveni 1,4 miljardi m2. Patēriņa kritumu pēc 2007. gada izraisīja iekšzemes patēriņa samazināšanās pēc eurozonas krīzes un tai sekojošās ievērojamās recesijas būvniecības sektorā (12).

            2.   Imports no ĶTR Savienībā

      2.1.   Importa no ĶTR apjoms, cena un tirgus daļa

                  (112)

                  Importa apjoms un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem.

                  (113)

                  Attiecīgajā periodā importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa mainījās šādi:

                     2. tabula

                     Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļas

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Importa apjoms (tūkst. m2)

                              22 691

                              23 244

                              18 167

                              15 057

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 102

                                 80

                                 66

                              Tirgus daļa (%)

                              3,02

                              2,78

                              2,13

                              1,70

                                 Avots: Eurostat.

                  (114)

                  Pēc antidempinga maksājumu noteikšanas keramikas flīžu imports no ĶTR ievērojami samazinājās (13). Tomēr Ķīnas izcelsmes imports vēl arvien bija Savienības tirgū, un PIP tas veidoja aptuveni 15 miljonus m2 apjoma ziņā un 1,7 % tirgus daļas.

                  (115)

                  PIP importa apjomi no ĶTR samazinājās par 34 % salīdzinājumā ar 2013. gadu – no apmēram 22,7 miljoniem m2 līdz apmēram 15 miljoniem m2. Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa samazinājās no 3,2 % 2013. gadā līdz aptuveni 1,7 % PIP.

            2.2.   Importa cenas un cenu starpība

                  (116)

                  Attiecīgajā periodā importa no ĶTR vidējā cena mainījās šādi:

                     3. tabula

                     Importa no ĶTR vidējā cena

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Vidējā CIF cena līdz Savienības robežai (EUR/m2)

                              5,07

                              5,44

                              6,13

                              5,78

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 107

                                 121

                                 114

                                 Avots: Eurostat.

                  (117)

                  ĶTR izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 14 % – no EUR 5,07/m2 līdz EUR 5,78/m2, augstāko punktu sasniedzot 2015. gadā, kad tās palielinājās par 21 % līdz EUR 6,13/m2.

                  (118)

                  Lai analizētu cenu starpību, Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģējot tās līdz EXW līmenim, pa ražojuma veidiem tika salīdzinātas ar importa no ĶTR atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, tās attiecīgi koriģējot, lai ņemtu vērā pastāvošos muitas nodokļu un pēcimportēšanas izmaksas. Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, ar ko sakrītoša ražojuma veida nebija, salīdzinājums tika veikts, pielāgojot vislīdzīgāko ražojuma veidu. Korekcijas bija jāveic jo īpaši saistībā ar divreiz apdedzinātiem glazētiem un neglazētiem ražojuma veidiem, ar kuriem sakrītoši ražojuma veidi Savienības ražošanas nozarē netika atrasti.

                  (119)

                  Salīdzinājums liecināja, ka PIP, neraugoties uz vidējās CIF cenas līdz Savienības robežai pieaugumu, kā paskaidrots iepriekš 90. apsvērumā, Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma imports Savienībā tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Procentos šī cenu starpība bija no 17 % līdz 50 %. Aprēķini pamatojās uz datiem, ko iesniedza atlasītie Savienības ražotāji un atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji.

                  (120)

                  Pēc informācijas izpaušanas CCCMC apgalvoja, ka cenu starpības analīze bija nepilnīga, jo ne CCCMC, ne Ķīnas ražotāji eksportētāji nevarēja jēgpilni izmantot savas tiesības uz aizstāvību, tā kā tiem nebija iespējams noteikt atšķirības starp ražojumiem, ko ražo Savienības ražošanas nozare un Ķīnas ražotāji eksportētāji, lai pieprasītu korekcijas.

                  (121)

                  Saistībā ar iespējamām atšķirībām starp Savienības ražojumiem un no ĶTR importētiem ražojumiem B iedaļā minēto iemeslu dēļ Komisijai nebija pamata uzskatīt, ka konkrēta PKN ietvaros būtu šādas atšķirības. Gluži pretēji – PKN definīcija nodrošina pilnīgu cenu salīdzināmību starp attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu (sk. B iedaļu).

                  (122)

                  Jebkurai personai, kas pieprasa korekciju, ir jāpamatojas uz atšķirības tirgus vērtības samērīgu aplēsi. Tomēr Komisija ne no vienas personas nav saņēmusi prasību veikt korekciju attiecībā uz kādu konkrētu ražojuma veidu. Tādēļ vienīgās korekcijas, ko Komisija veica, bija attiecībā uz divreiz apdedzinātiem glazētiem un neglazētiem ražojuma veidiem, ar kuriem sakrītoši ražojuma veidi Savienības ražošanas nozarē netika atrasti, kā skaidrots 118. apsvērumā. Pēc CCCMC2017. gada 6. septembra pieprasījuma Komisija sniedza sīkāku informāciju par šīm korekcijām un jo īpaši par attiecīgajiem PKN un par korekcijas apjomu attiecīgajiem diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, lai tie varētu iesniegt piezīmes. Pēc tam minētie ražotāji eksportētāji pie šā jautājuma vairs neatgriezās.

                  (123)

                  Pēc informācijas izpaušanas CCCMC arī apgalvoja, ka Komisijai esot vajadzējis veikt (un izpaust) cenu starpības analīzi ne tikai pa ražotājiem eksportētājiem, bet arī kopumā (iegūstot vidējo svērto vērtību). Turklāt CCCMC norādīja, ka Komisijai būtu vajadzējis veikt (un izpaust cenu starpības aprēķinu pa ražojuma veidiem, kas, pēc CCCMC domām, ir vienīgais veids, kā izdarīt jēgpilnus secinājumus par iespējamību, ka Ķīnas izcelsmes imports varētu izdarīt cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares veikto pārdošanu. CCCMC arī lūdza Komisiju izpaust Savienības ražošanas nozares visas pārdošanas kopējo apjomu un vērtību, kas netika izmantoti cenu starpības aprēķinos, pa atsevišķiem PKN.

                  (124)

                  Kā Komisija informēja CCCMC2017. gada 25. augusta un 2017. gada 20. septembra vēstulēs, tā veica cenu starpības aprēķinus katram ražotājam eksportētājam individuāli un attiecībā uz tiem PKN, kurus pārdeva atsevišķie atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji. Komisija uzskatīja, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtēšanai nav vajadzīgs veikt analīzi par kopējo cenu starpības līmeni un analīzi par cenu starpību katram PKN, jo tas liktu apkopot datus no atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pa PKN. Kopējam aprēķinam, ko pieprasīja CCCMC, jebkurā gadījumā nebūtu nekādas jēgas, jo šāda veida informācija neietekmē analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Turklāt kopējs aprēķins nedotu iespēju atsevišķiem ražotājiem eksportētājiem pārbaudīt, vai Komisija ir pareizi izmantojusi to datus, veicot cenu starpības aprēķinus. Ražotājs eksportētājs tādējādi nespētu īstenot savas tiesības uz aizstāvību. Šā iemesla dēļ Komisija neveica šādu aprēķinu. Tā vietā Komisija veica cenu starpības analīzi katram atlasītajam ražotājam eksportētājam. Tādēļ Komisijai nebija jāveic pieprasītā analīze.

                  (125)

                  Komisija arī atgādināja, ka pašreizējā lieta ir termiņbeigu pārskatīšana. Spēkā esošie pasākumi bija radījuši keramikas flīžu importa ievērojamu samazinājumu (no aptuveni 66 miljoniem m2 sākotnējās izmeklēšanas IP līdz aptuveni 15 miljoniem m2 pašreizējās izmeklēšanas PIP). Tādēļ cenu starpības analīze var būt balstīta tikai uz ierobežotu skaitu attiecīgā ražojuma PKN, ko eksportē no ĶTR uz Savienību. Cenu starpības analīze katram ražotājam eksportētājam tika veikta, lai analizētu, vai Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdotu par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozare, ja pasākumi zaudētu spēku.

                  (126)

                  No otras puses, kopējs cenu starpības līmenis un cenu starpība pa PKN netika uzskatīti par nozīmīgiem elementiem, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, un tāpēc nav iekļauti lietā. Komisija uzskatīja, ka tai nav pienākuma sniegt (un izpaust) aprēķinus, kas netika veikti. Tādējādi Komisija nolēma prasību noraidīt.

            3.   Imports no citām trešām valstīm

                  (127)

                  Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa attīstījās šādi:

                     4. tabula

                     Imports no citam trešām valstīm un tā tirgus daļa

                              Importa apjoms (tūkst. m2)

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                                 Turcija

                              35 526

                              34 256

                              35 965

                              35 246

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 101

                                 99

                              Importa cenas

                              5,44

                              6,10

                              6,19

                              6,11

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 112

                                 114

                                 112

                              Tirgus daļa (%)

                              4,74

                              4,09

                              4,23

                              4,01

                                 Apvienotie Arābu Emirāti

                              7 759

                              6 538

                              18 424

                              16 603

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 84

                                 237

                                 214

                              Importa cenas

                              7,73

                              7,92

                              3,08

                              3,27

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 102

                                 40

                                 42

                              Tirgus daļa (%)

                              1,03

                              0,78

                              2,16

                              1,89

                                 Indija

                              1 314

                              3 582

                              3 648

                              4 341

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 273

                                 278

                                 330

                              Importa cenas

                              4,32

                              4,22

                              5,19

                              4,67

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 98

                                 120

                                 108

                              Tirgus daļa (%)

                              0,18

                              0,43

                              0,43

                              0,49

                                 Citas trešās valstis

                              12 367

                              12 868

                              12 301

                              13 021

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 99

                                 105

                              Importa cenas

                              6,13

                              5,95

                              6,02

                              5,69

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 97

                                 98

                                 93

                              Tirgus daļa (%)

                              1,65

                              1,54

                              1,45

                              1,48

                                 Imports no visām trešām valstīm kopā, izņemot attiecīgo valsti

                              56 967

                              57 244

                              70 338

                              69 211

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 100

                                 123

                                 121

                              Importa cenas

                              5,87

                              6,15

                              5,30

                              5,26

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 105

                                 90

                                 90

                              Tirgus daļa (%)

                              7,59

                              6,84

                              8,26

                              7,87

                                 Avots: Eurostat.

                  (128)

                  Attiecīgajā periodā lielākie importa apjomi bija no Turcijas (tirgus daļa PIP gandrīz 4 %), Apvienotajiem Arābu Emirātiem (tirgus daļa PIP gandrīz 2 %) un Indijas (tirgus daļa PIP aptuveni 0,5 %). Kopumā importa no trešām valstīm tirgus daļa PIP bija 7,84 %. Tā attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga, sasniedzot maksimumu 2015. gadā (tirgus daļa 8,26 %).

                  (129)

                  Turcijas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā pieauga par 12 % – līdz EUR 6,11/m2 PIP. Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 58 % – līdz EUR 3,27/m2. Vidējās importa cenas no Indijas EUR 4,67/m2 apmērā bija par 8 % augstākas PIP salīdzinājumā ar cenām 2013. gadā. Kopumā importa cenas no visām importējošajām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā samazinājās par 10 % – līdz EUR 5,26/m2.

            4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

      4.1.   Vispārīgas piezīmes

                  (130)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

                  (131)

                  Kā minēts 19. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

                  (132)

                  Komisija nodalīja makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Tā izvērtēja makroekonomiskos rādītājus visai Savienības ražošanas nozarei, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz datiem par atlasītajiem Savienības ražotājiem, kuri tika koriģēti, pamatojoties uz datiem, kas par PIP sniegti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija izvērtēja vienīgi atlasītajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                  (133)

                  Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

                  (134)

                  Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vidējās pārdošanas cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

            4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

      4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                  (135)

                  Dati par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu attiecīgajā periodā tika iegūti, pamatojoties uz Eurostat datiem un CET savāktajiem datiem.

                  (136)

                  Kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                     5. tabula

                     Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Ražošanas apjoms (tūkst. m2)

                              1 126 000

                              1 168 000

                              1 192 000

                              1 238 500

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 106

                                 110

                              Ražošanas jauda (tūkst. m2)

                              1 503 300

                              1 545 000

                              1 536 100

                              1 536 100

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 102

                                 102

                              Jaudas izmantojums (%)

                              74,9

                              75,6

                              77,6

                              80,6

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 101

                                 104

                                 108

                                 Avots: Eurostat, CET.

                  (137)

                  Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms palielinājās par 10 %. PIP tas bija 1,24 miljardi m2. Tajā pašā periodā Savienības patēriņa pieaugums bija 18 % (sk. 1. tabulu).

                  (138)

                  Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Jaudas izmantojums palielinājās par 8 % un attiecīgajā periodā sasniedza aptuveni 81 %.

            4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                  (139)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecas uz Savienības ražošanas nozares veiktās pārdošanas apjomu Savienības tirgū neatkarīgiem pircējiem. Šie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz Eurostat datiem un CET savāktajiem datiem. Pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                     6. tabula

                     Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Pārdošanas apjoms (tūkst. m2)

                              670 500

                              756 700

                              762 600

                              794 700

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 113

                                 114

                                 119

                              Tirgus daļa (%)

                              89,4

                              90,4

                              89,6

                              90,4

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 101

                                 101

                                 101

                                 Avots: Eurostat, CET.

                  (140)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās samērā stabila, palielinoties par 1 %. Šī tirgus daļa PIP bija aptuveni 90 %.

            4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

                  (141)

                  Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                     7. tabula

                     Nodarbinātība un ražīgums

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Nodarbināto skaits
                              (pilnslodzes nodarbinātība / nodarbinātie)

                              59 348

                              59 010

                              59 352

                              59 352

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 100

                                 100

                              Ražīgums (m2 uz nodarbināto)

                              18 973

                              19 793

                              20 084

                              20 867

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 106

                                 110

                                 Avots: Eurostat, CET.

                  (142)

                  Nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā bija nemainīgs. Ražīgums, kas izteikts kā ražošanas apjoms (m2) uz vienu nodarbināto, attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.

            4.2.4.   Dempinga starpību lielums

                  (143)

                  Dempinga starpības ir norādītas 89. apsvērumā. Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni.

            4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

      4.3.1.   Vispārīgas piezīmes

                  (144)

                  Dažiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, kas nav izteikti absolūtos skaitļos, bet procentos vai uz vienību (pārdošanas cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem), skaitļi tika svērti saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodi, lai atspoguļotu attiecīgā segmenta īpatsvaru Savienības kopējā ražošanas apjomā (sk. 20. apsvērumu), izmantojot katra segmenta īpatsvaru Savienības kopējā ražošanas apjomā (sk. 107. apsvērumu).

            4.3.2.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

                  (145)

                  Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                     8. tabula

                     Vidējās pārdošanas cenas

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Pārdošanas cena (EUR/m2)

                              9,00

                              9,06

                              9,13

                              9,21

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 101

                                 101

                                 102

                                 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (146)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā palielinājās par 2 %. Tajā pašā periodā vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 9 %.

            4.3.3.   Darbaspēka izmaksas

                  (147)

                  Savienības ražošanas nozares vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                     9. tabula

                     Darbaspēka izmaksas

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                              39 314

                              41 783

                              42 922

                              42 262

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 106

                                 109

                                 107

                                 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (148)

                  Laikā no 2013. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto atlasītajiem Savienības ražotājiem palielinājās par 7 %.

            4.3.4.   Krājumi

                  (149)

                  Savienības ražošanas nozares krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                     10. tabula

                     Krājumi

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Krājumi perioda beigās (tūkst. m2)

                              49 168

                              44 529

                              42 538

                              43 427

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 91

                                 87

                                 88

                              Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

                              58

                              51

                              46

                              45

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 87

                                 79

                                 78

                                 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (150)

                  Krājumi perioda beigās gan absolūtos skaitļos, gan procentos no ražošanas apjoma attiecīgajā periodā samazinājās (attiecīgi par 12 % un 22 %).

                  (151)

                  Salīdzinoši lielais krājumu apjoms procentos no ražošanas apjoma pastāv tāpēc, ka pēdējo gadu laikā pēc krīzes būvniecības nozarē pēc 2007. gada ir samazinājies patēriņš un tādējādi arī pieprasījums. Fakts, ka keramikas flīzes ir ražojumi, kuri ir atkarīgi no tendencēm pārdošanas brīdī, pastiprināja uzņēmumu grūtības atrast pieprasījumu pēc to krājumiem un tādējādi samazināt krājumus. Tomēr patēriņš PIP joprojām bija zemāks (par 37 %) nekā 2007. gadā (sk. 111. apsvērumu).

            4.3.5.   Ražošanas izmaksas
      Vienības ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

         11. tabula

         Vienības ražošanas izmaksas

                  2013

                  2014

                  2015

                  PIP

                  Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2)

                  10,10

                  9,54

                  9,35

                  9,15

                     Indekss (2013 = 100)

                     100

                     95

                     93

                     91

                  (152)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas keramikas flīzēm saruka par 9 %.

            4.3.6.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                  (153)

                  Komisija noteica atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Rādītājiem bija šāda dinamika:

                     12. tabula

                     Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                              2013

                              2014

                              2015

                              PIP

                              Pārdošanas rentabilitāte Savienībā brīvajā tirgū (% no pārdošanas apgrozījuma)

                              – 5,84

                              – 2,06

                              – 0,68

                              2,02

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 – 100

                                 – 35

                                 – 12

                                 35

                              Naudas plūsma (EUR)

                              9 801 189

                              28 450 311

                              26 667 148

                              28 851 493

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 290

                                 272

                                 294

                              Ieguldījumi (EUR)

                              124 733 782

                              148 595 194

                              168 940 047

                              173 001 344

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 100

                                 119

                                 135

                                 139

                              Ienākums no ieguldījumiem (%)

                              – 5,96

                              – 3,76

                              – 1,12

                              2,06

                                 Indekss (2013 = 100)

                                 – 100

                                 – 63

                                 – 19

                                 35

                                 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (154)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte kļuva pozitīva un ievērojami pieauga – no – 5,8 % līdz 2,0 %. Pieaugums atbilst tādu rādītāju, kas ietekmē rentabilitāti, pozitīvai attīstībai tajā pašā periodā, proti, vienības pārdošanas cena palielinājās par 2 % (sk. 145. apsvērumu), bet vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 9 % (sk. 152. apsvērumu). Kopumā makroekonomikas līmenī ražošanas apjoms palielinājās par 10 % (sk. 137. apsvērumu), un Savienība ieguva papildu 1 % tirgus daļas (sk. 140. apsvērumu).

                  (155)

                  Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Naudas plūsma laikā no 2013. līdz 2014. gadam ievērojami pieauga (par 190 %), bet pēc tam nemainījās.

                  (156)

                  Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 39 %. Uzņēmumiem keramikas flīžu nozarē ir pastāvīgi jāveic ieguldījumi aprīkojuma modernizācijā, lai sekotu tendencēm tirgū. Tas jo īpaši attiecas uz ieguldījumiem iespiedmašīnās, ļaujot flīžu dizainam sekot tendencēm, un ieguldījumiem efektīvākās krāsnīs, kas ir viens no problemātiskākajiem posmiem keramikas flīžu ražošanas procesā.

                  (157)

                  Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, izteikta procentos no pamatlīdzekļu neto uzskaites vērtības. Arī tā ir attīstījusies pozitīvi, paceļoties virs nulles un atspoguļojot vispārējo augšupejošo tendenci.

            5.   Secinājums par kaitējumu

                  (158)

                  Savienības ražošanas nozare ir spējusi atgūties no iepriekšējā dempinga. Tās ekonomiskais stāvoklis attiecīgajā periodā uzlabojās salīdzinājumā ar tās ekonomisko stāvokli sākotnējās izmeklēšanas periodā. Lai gan spēkā esošie pasākumi neizstūma Ķīnas ražotājus no Savienības tirgus, tie ļāva Savienības ražotājiem saglabāt tirgus daļu, un tas pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ekonomisko attīstību.

                  (159)

                  Tādējādi attiecīgajā periodā visiem kaitējuma rādītājiem bija raksturīga pozitīva tendence. Gan ražošanas, gan pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Pārdošanas cena saglabājās salīdzinoši stabila, bet ražošanas izmaksas samazinājās. Krājumu līmenis samazinājās, lai gan tas joprojām ir samērā augsts. Būtiski pieauga gan naudas plūsma, gan ienākums no ieguldījumiem.

                  (160)

                  Visiem iepriekš minētajiem rādītājiem bija pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas PIP mainījās no negatīvas uz pozitīvu.

                  (161)

                  Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

            F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                  (162)

                  Kā noteikts iepriekš (sk. 103. un 104. apsvērumu), imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika veikts par dempinga cenām, un tika konstatēts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi beigtos.

                  (163)

                  Tā kā Savienības ražošanas nozarei vairs netika nodarīts būtisks kaitējums, Komisija novērtēja, vai pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi beigtos.

                  (164)

                  Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus pievilcīgums, tostarp antidempinga vai kompensācijas pasākumu esība attiecībā uz keramikas flīzēm citās trešās valstīs, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu politika citu trešo valstu tirgos, kā arī ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Analīzē tika ņemts vērā arī patēriņa pieaugums Savienībā un Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā.

            1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā

                  (165)

                  ĶTR ir lielākais keramikas flīžu ražotājs pasaulē. Tā saražo vairāk nekā pusi no pasaules kopējā ražošanas apjoma. Lēstais kopējais ražošanas apjoms 2016. gadā bija vairāk nekā 11 miljardi m2 flīžu (sk. 95. apsvērumu).

                  (166)

                  Tajā pašā laikā ĶTR pieejamā neizmantotā jauda bija ļoti liela salīdzinājumā ar Savienības tirgus lielumu. Tā 2016. gadā tika lēsta aptuveni 6 miljardi m2 apmērā (sk. 95. apsvērumu). Salīdzinājumam – Savienības ražošanas apjoms PIP bija apmēram 1,24 miljardi m2, bet flīžu patēriņš tajā pašā laikposmā bija tikai 879 miljoni m2. Tādēļ Ķīnas neizmantotā jauda pārsniedz Savienības patēriņu vairāk nekā sešas reizes.

                  (167)

                  Komisija arī konstatēja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji ir uzkrājuši ievērojamus krājumus, ko viņi var sākt eksportēt, kad pasākumi tiktu izbeigti (sk. 96. apsvērumu). Pamatojoties uz informāciju no atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem krājumi var sasniegt pat divas trešdaļas no to keramikas flīžu ražošanas apjoma.

            2.   Savienības tirgus pievilcīgums

                  (168)

                  Lai gan Savienības keramikas flīžu tirgus patēriņa ziņā ir mazāks, salīdzinot, piemēram, ar Āziju, tas tomēr veido aptuveni 7 % no pasaules keramikas flīžu patēriņa. Turklāt, kā redzams 1. tabulā iepriekš, attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā attiecīgajā laikposmā no 2013. gada līdz PIP palielinājās no 750 158 tonnām līdz 878 968 tonnām. Tas liecina, ka Savienības patēriņš joprojām ir augsts un ka Savienības tirgus tā salīdzinoši lielā izmēra un stabili augošā patēriņa dēļ joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

                  (169)

                  Pirms pasākumu ieviešanas importa apjoms no Ķīnas bija vidēji apmēram 65 miljoni m2 gadā. Tas, ka imports no Ķīnas pēc pasākumu piemērošanas netika pārtraukts, bet turpinājās, lai arī zemākā apmērā (sk. iepriekš 2. tabulu), apstiprina, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs un viņi turpina pārdot Savienības tirgū.

                  (170)

                  Turklāt antidempinga pasākumus keramikas flīžu importam no ĶTR ir noteikušas citas trešās valstis (14) – tas apgrūtinās Ķīnas ražotāju eksportētāju eksportu uz šiem tirgiem un vēl vairāk palielina Savienības tirgus, uz kuru šis eksports varētu tikt novirzīts, pievilcīgumu.

            2.1.   Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu politika citu trešo valstu tirgos

                  (171)

                  Vēl viens svarīgs aspekts, kas apliecina Savienības tirgus pievilcīgumu, ir attiecīgā ražojuma cena, par kādu Ķīnas ražotāji eksportētāji šo ražojumu pārdod trešo valstu tirgos. Atlasīto ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem ir augstākas nekā šo pašu ražotāju cenas uz Savienību, tomēr tās joprojām ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. PIP vidējā eksporta cena attiecīgajam ražojumam, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji eksportēja uz trešo valstu tirgiem, bija vidēji par 15–25 % zemāka nekā keramikas flīžu vidējā cena Savienības tirgū.

            2.2.   Ķīnas cenas Savienības tirgū

                  (172)

                  Vēl viens aspekts, kas apliecina Savienības tirgus pievilcīgumu, ir tas, ka tajā keramikas flīžu cenu līmenis ir augstāks. PIP vidējā cena Ķīnas ražotāju eksportētāju eksportam uz Savienības tirgu bija vidēji par 30–40 % zemāka nekā keramikas flīžu vidējā cena Savienības tirgū. Lai gan pašreizējās cenas importam no AAE un Indijas ir zemākas nekā Ķīnas cenas, to importa apjoms un izaugsmes potenciāls nav salīdzināms ar ražošanas jaudas apjomu ĶTR.

            3.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

                  (173)

                  Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu ĶTR, Savienības tirgus pievilcīgumu un citus elementus, kas jau raksturoti iepriekš 162.–172. apsvērumā, ir iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, jau drīzumā ievērojami keramikas flīžu apjomi par zemu cenu būtu pieejami pārdošanai/novirzīšanai uz Savienību.

                  (174)

                  Lai novērtētu šāda importa par zemām cenām no Ķīnas iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, Komisija vispirms aplūkoja tās iespējamo tirgus daļas zudumu. Tā modelēja, kāda būtu ietekme, ja Ķīnas ražotāji eksportētāji atgūtu tirgus daļu 6,5 % apmērā, kāda tā bija sākotnējā izmeklēšanā noteiktajā izmeklēšanas periodā, proti, pirms pasākumu piemērošanas. Apjoma ziņā tie būtu 57 miljoni m2, pamatojoties uz Savienības patēriņu PIP. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šāds keramikas flīžu importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR bija pietiekams, lai aizvadītajos gados radītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                  (175)

                  Komisija uzskatīja – vidējā trešo valstu izcelsmes importa pārdošanas cena Savienībā ir zemāka par Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējo pārdošanas cenu, tādēļ, ja flīzes no Ķīnas par zemām cenām atgrieztos Savienības tirgū, šādi, iespējams, vispirms tiktu iegūta tirgus daļa uz Savienības ražošanas nozares rēķina, bet pēc tam pārņemta tirgus daļa, kas pieder trešo valstu ražotāju eksportam uz Savienību.

                  (176)

                  Tādējādi, pieņemot, ka importa pieaugums radīs līdzvērtīgu Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas palielināsies no EUR 8,95/m2 līdz EUR 9,09/m2. Vienības ražošanas izmaksu pieaugums radīs Savienības ražošanas nozares rentabilitātes kritumu līdz rentabilitātes slieksnim (proti, ieņēmumi būs vienādi ar kopējām fiksētajām un mainīgajām izmaksām).

                  (177)

                  Šajā modelēšanā izmantotais importa apjoms – 57 miljoni m2 – balstījās uz piesardzīgām aplēsēm. Patiesībā var pieņemt, ka, ņemot vērā lielo jaudas pārpalikumu un uzkrātos krājumus, Ķīnas ražotāji eksportētāji sāktu uz Savienību eksportēt vēl lielākus keramikas flīžu apjomus. Šos krājumus pasākumu pārtraukšanas brīdī var darīt pieejamus eksportam uz Savienību.

                  (178)

                  Keramikas flīzes ir ražojumi, kas ir atkarīgi no aktuālajām tendencēm un modes. Tāpēc nav ticams, ka viss uzkrātais varētu tikt eksportēts uz Savienību, ja pasākumi tiktu atcelti. Tomēr, ņemot vērā ievērojamos krājumu apjomus, ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli varētu būt ievērojama pat tad, ja Savienības tirgū nonāktu neliels to daudzums.

                  (179)

                  Turklāt lielā Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda pastiprina iespēju, ka Ķīnas izcelsmes keramikas flīzes nonāks Savienības tirgū. Komisija konstatēja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji izmanto līdzīgas vai tādas pašas iekārtas, kādas izmanto Savienības ražošanas nozare, un var saražot lielā mērā līdzīgas kvalitātes un dizaina flīzes kā Savienības ražotāji. Ņemot vērā iepriekš minēto, pēc turpmāka novērtējuma Komisija secināja, ka nav nekādas informācijas, kas pamatotu apgalvojumu, ka keramikas flīzes būtu jutīgas pret cenu izmaiņām un ka no galapatērētāja viedokļa vienīgais noteicošais faktors būtu cena. Nevar noliegt, ka cena ir vismaz viens no izšķirošajiem faktoriem, klientiem izvēloties konkrētu ražojumu, līdzās tādiem pārējiem faktoriem kā zīmols un mode, un, ņemot vērā līdzību starp Savienības un Ķīnas keramikas flīzēm, Komisija norādīja – pastāv iespējamība, ka imports no Ķīnas par dempinga cenām varētu likt samazināt Savienības cenas un tam būtu iepriekš minētās sekas (sk. 173.–178. apsvērumu iepriekš).

                  (180)

                  Tāpēc ir iespējams, ka Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām liktu Savienības keramikas flīžu ražotājiem pielāgot savas cenas šā importa līmenim. Kā minēts iepriekš 172. apsvērumā, vidēji Ķīnas izcelsmes imports tiek deklarēts ar cenu, kas ir ievērojami zemāka par Savienības tirgus cenu.

                  (181)

                  Otrkārt, Komisija izpētīja cenu ietekmes jautājumu. Tā modelēja, kādas būtu sekas, ja Ķīnas izcelsmes imports Savienības tirgū par zemām cenām samazinātu Savienības ražošanas nozares pārdotā attiecīgā ražojuma cenas. Pamatojoties uz Savienības ražotāju un Ķīnas ražotāju eksportētāju pārbaudītiem datiem PIP, teorētisks Savienības ražotāju attiecīgā ražojuma cenas samazinājums līdz Ķīnas cenu līmenim nozīmētu, ka ievērojami pazeminātos Savienības ražotāju rentabilitāte un viņi ciestu smagus zaudējumus 47,52 % apmērā.

                  (182)

                  Treškārt, kā alternatīvu Komisija pieņēma, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena tiktu samazināta līdz vidējai cenai, par kādu Ķīnas eksportētāji ražojumu pārdod trešo valstu tirgos. Arī šeit, pamatojoties uz pārbaudītiem Savienības ražotāju datiem, to rentabilitāte pasliktinātos un rastos būtiski zaudējumi 17,15 % apmērā.

                  (183)

                     CCCMC apgalvoja, ka Komisijas veiktā modelēšana ir kļūdaina. Tā uzskata – modelējot ietekmi, kāda būtu tam, ka Ķīnas izcelsmes imports atgūst tirgus daļu 6,5 % apmērā, Komisija nav ņēmusi vērā dažādo ražojumu klāstu, cenu salīdzināmības trūkumu un konkurenci (tās trūkumu) starp ražojuma veidiem.

                  (184)

                     CCCMC arī apgalvoja – modelējot ražošanas izmaksu pieaugumu, kas rodas no Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma pieauguma, Komisija neesot ņēmusi vērā būtiskās atšķirības starp dažādo ražojuma veidu ražošanas izmaksām un to, ka Ķīnas izcelsmes imports aptver tikai ierobežotu skaitu PKN.

                  (185)

                  Turklāt CCCMC norādīja, ka, modelējot Ķīnas izcelsmes importa radīto ietekmi uz cenām, Komisija esot izmantojusi tikai vidējās cenas un neesot ņēmusi vērā cenu atšķirības dažādiem keramikas flīžu veidiem, jo Ķīnas izcelsmes importa apjoms bija ierobežots un aptvēra tikai ierobežotu skaitu ražojuma veidu. CCCMC norādīja, kasakarā ar keramikas flīžu veidu būtiskām atšķirībām starp dažādiem keramikas flīžu veidiem nav konkurences un tādēļ viena veida keramikas flīžu cenas nevar izdarīt spiedienu uz cita veida flīžu cenām. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu bijusi jāveic modelēšana pa ražojuma veidiem, nevis kopumā, kā tas tika darīts, aprēķinot cenu starpību.

                  (186)

                  Tāpēc CCCMC uzskatīja – Komisijas veiktā līdzības noteikšana nebalstās uz pietiekamiem faktiem, kas ļautu izdarīt “pamatotus un atbilstošus secinājumus”, un tā nav veikusi analīzi, kas balstās uz tiešiem pierādījumiem un objektīvu pārbaudi.

                  (187)

                  Komisija, pirmkārt, atgādināja, ka tā ir nonākusi pie secinājumiem par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, izanalizējot vairākus elementus, piemēram, ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ĶTR, Savienības tirgus pievilcīgumu, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu politiku citos trešo valstu tirgos un ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli (sk. 164.–172. apsvērumu). Tās veiktā modelēšana tikai pastiprināja un apstiprināja secinājumus par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti.

                  (188)

                  Otrkārt, lai veiktu modelēšanu, Komisija varēja izmantot tikai atlasīto Savienības ražotāju datus un ĶTR ražotāju eksportētāju kopējo apjomu un cenas. Tā neņēma vērā informāciju par neatlasīto uzņēmumu ražojuma veidiem un cenām.

                  (189)

                  Tāpēc Komisijai bija jābalstās uz vairākiem pieņēmumiem, tostarp par attiecīgo ražojumu klāstu, kas PIP tika importēts no ĶTR, un to vidējām cenām. Šie pieņēmumi nepadarīja tās veikto analīzi kļūdainu. Gluži otrādi – Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā visus citus elementus, piemēram, neizmantoto jaudu un ražošanas jaudu ĶTR, tā bija izvēlējusies diezgan piesardzīgu pieeju. Citu elementu analīze liecināja, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienībā tiktu importēts daudz lielāks ražojumu apjoms un plašāks ražojuma klāsts nekā sākotnējās izmeklēšanas IP. Tāpat modelēšana parādīja, ka iespējamais imports nākotnē ievērojami negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli un izraisītu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. Komisija tādēļ noraidīja šo apgalvojumu.

                  (190)

                     CCCMC tāpat apgalvoja, ka secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību ir kļūdains, jo Komisija konstatēja ietekmi uz cenām tikai nelielā daļā Savienības pārdošanas apjoma. Konstatētā cenu starpība bija tikai aptuveni 1 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma PIP un aptuveni 8 % no pārdošanas apjoma, kas bija atlasītajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū PIP laikā. Turklāt CCCMC norādīja uz nelielo ražojuma veidu skaitu (seši), ko PIP pārdeva Ķīnas ražotāji eksportētāji (no vairāk nekā simts, kurus pārdod Savienības ražošanas nozare), un tādējādi uz zemo sakritības līmeni.

                  (191)

                  Pirmkārt, Komisija atgādināja, ka šī ir termiņbeigu pārskatīšana. Šobrīd īstenotie pasākumi ir būtiski samazinājuši attiecīgā ražojuma importu no ĶTR. Tādēļ cenu starpības analīze varēja notikt, vienīgi pamatojoties uz (atlasīto) importu, un bija tikai viens no vairākiem elementiem, ar ko novērtē iespējamību, ka dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties.

                  (192)

                  Otrkārt, pretēji novērtējumam sākotnējā izmeklēšanā kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtējums ir vērsts uz nākotni. Iepriekš veiktā importa cenu starpības analīze bija tikai viens no rādītājiem saistībā ar attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju nākotnes cenu un apjomu un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

                  (193)

                  Treškārt, atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā importa cenu analīze liecina, ka, neraugoties uz pasākumiem, visi ražojuma veidi, ko tie importē, tiktu pārdoti par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas, ja pasākumi tiktu atcelti. Šādā gadījumā Savienībā tiktu importēts lielāks apjoms un daudz vairāk ražojuma veidu par cenām, kas, visticamāk, būtu zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas norāda uz Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Komisija tādēļ noraidīja šo apgalvojumu.

                  (194)

                     CCCMC tāpat apgalvoja – tas, ka trūkst segmentētas analīzes (pa uzņēmumu segmentiem), anulē visus secinājumus saistībā ar kaitējumu (tā turpināšanās iespējamību). CCCMC norādīja, ka Komisijai būtu bijis jāsniedz kaitējuma novērtējums pa segmentiem, proti, mazajiem, vidējiem un lielajiem uzņēmumiem, lai CCCMC varētu izmantot savas tiesības uz aizstāvību, un jāanalizē CCCMC nostāja attiecībā uz to, ka nav pamata secināt, ka kaitējums varētu atkārtoties.

                  (195)

                  Komisija uzskatīja, ka atsevišķa kaitējuma segmenta analīze šajā termiņbeigu pārskatīšanā nav ne atbilstīga, ne nepieciešama. Kaitējuma noteikšanas un iespējamības analīzei atlasot dažāda lieluma Savienības ražotājus, lai izlasē būtu pārstāvēts katrs segments, stāvoklis dažādajos segmentos automātiski atspoguļojās visos konstatējumos par kaitējumu. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 3. un 4. pantu kaitējuma noteikšana tika veikta visai Savienības ražošanas nozarei kopumā, nevis atsevišķiem ražotājiem vai ražotāju grupām. Šajā gadījumā izlase tika uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz visas Savienības ražošanas nozares stāvokli, kā arī paskaidrots iepriekš 19.–25. un 105.–107. apsvērumā. Tādējādi Komisija noraidīja šo argumentu.

                  (196)

                     CCCMC, visbeidzot, apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis papildināt savu analīzi par Savienības ražošanas nozares stāvokli ar analīzi pa ražojuma veidu grupām. Tomēr, izņemot vispārīgus paziņojumus, ne CCCMC, ne arī kāda cita ieinteresētā persona nesniedza nekādu informāciju par to, kādi ir konkrētie ražojuma veidi, kuri būtu atsevišķu jāanalizē – sk. 46. apsvērumu. Turklāt segmentēta analīze netika veikta arī sākotnējā izmeklēšanā. Komisijai nebija nekāda iemesla uzskatīt, ka šāda analīze būtu lietderīga, un tādējādi tā uzskatīja, ka šis arguments nav pamatots. Komisija tādēļ noraidīja šo apgalvojumu.

                  (197)

                  Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija joprojām uzskatīja, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

            G.   SAVIENĪBAS INTERESES

      1.   Ievadpiezīmes

                  (198)

                  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu pret ĶTR saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

            2.   Savienības ražošanas nozares intereses

                  (199)

                  PIP Savienības ražošanas nozare pakāpeniski atguvās no kaitējuma, kuru radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, tomēr ir ticams, ka kaitējums atkārtotos, jo Savienības ražošanas nozarei nāktos rēķināties ar importu par dempinga cenām no ĶTR ievērojamā apjomā, kas izdarītu cenu spiedienu. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis iepriekš norādīto iemeslu dēļ būtiski pasliktinātos (sk. 173.–197. apsvērumu). Turpretim pasākumu saglabāšana nodrošinātu tirgū noteiktību, ļaujot Savienības ražošanas nozarei, darbojoties taisnīgā tirgū, kurā ir konkurence, saglabāt pozitīvo ekonomisko stāvokli.

                  (200)

                  Uz šā pamata Komisija secināja, ka pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

            3.   Importētāju intereses

                  (201)

                  Izmeklēšanas sākumposmā notika saziņa ar vairāk nekā tūkstoti zināmo importētāju/lietotāju. Vienpadsmit uzņēmumi atbildēja uz atlases veidlapu, un trīs uzņēmumi aizpildīja anketas veidlapu.

                  (202)

                  Divi no šiem uzņēmumiem bija pret pasākumu turpināšanu, un viens no tiem apgalvoja, ka neiebilstu pret pasākumiem, ja tie saglabātos zemākā līmenī. Trešajam uzņēmumam nebija konkrētas nostājas, vai pasākumi būtu jāatceļ vai ne.

                  (203)

                  Visi trīs uzņēmumi izteica viedokli, ka kopā ar pasākumiem pašreizējais valūtas kurss un transporta izmaksas keramikas flīžu importu no ĶTR padara mazāk pievilcīgu un ka imports no ĶTR var arī būtiski nepieaugt, ja pasākumi zaudēs spēku. Tajā pašā laikā divi no trīs importētājiem uzskatīja, ka pirms antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes imports bija pievilcīgs, ņemot vērā to dizainu un zemās cenas.

                  (204)

                  Sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmēs importētāju darbību, jo tie cita starpā var izvēlēties citus piegādes avotus. Komisija konstatēja, ka PIP, kamēr importa no ĶTR tirgus daļa samazinājās līdz 1,7 %, importa no citām valstīm, kas nav ĶTR, tirgus daļa sasniedza gandrīz 8 % (sk. 127. apsvērumu) salīdzinājumā ar 5,3 % sākotnējā izmeklēšanā noteiktajā izmeklēšanas periodā (15). Šo importu maksājumi neietekmēja, jo tas nav Ķīnas izcelsmes. Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu pagarināšana nekavēs Savienības importētājus pirkt līdzīgus ražojumus citur.

                  (205)

                  Visbeidzot, diezgan zemais nesaistīto importētāju sadarbības līmenis varētu liecināt par to, ka pasākumu turpināšana ievērojami negatīvi neietekmētu importētājus.

            4.   Lietotāju intereses

                  (206)

                  Sākumposmā notika saziņa ar visiem zināmajiem lietotājiem un importētājiem. Tomēr nepieteicās neviens lietotājs vai lietotāju apvienība. Sākotnējā izmeklēšanā Komisija aprēķināja pasākumu ietekmi uz galapatērētājiem un nonāca pie secinājuma, ka ietekme izmaksu pieauguma ziņā uz vienu m2 ir neliela – mazāka par EUR 0,5/m2. Tajā pašā laikā vidējais ikgadējais patēriņš ir aptuveni 2,2 m2 uz vienu personu Savienībā. Tādējādi vidējā ietekme uz patērētājiem ir EUR 1,1/m2 uz katru personu Savienībā. Tādu pašu iemeslu dēļ kā tie, kas izklāstīti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 917/2011 182. līdz 184. apsvērumā, tas tika uzskatīts par nebūtisku. Komisija arī analizēja pasākumu ietekmi uz importētājiem, lietotājiem un piegādātājiem, kas varētu ciest no papildu izmaksām vai piegādes trūkuma pasākumu piemērošanas dēļ. Tika secināts, ka pasākumu piemērošanai nav būtiskas ietekmes uz viņu darbību.

            5.   Interešu izsvēršana un līdzsvarošana

                  (207)

                  Izsverot un līdzsvarojot esošās intereses, Komisija īpaši ņēma vērā vajadzību likvidēt kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Lai gan pasākumu turpināšana aizsargātu nozīmīgu Savienības ražošanas nozari, tostarp daudzos mazos un vidējos uzņēmumus, pret iespējamu kaitējuma atkārtošanos, salīdzinoši zemais sadarbības līmenis no importētāju un izmantotāju puses rosina domāt, ka pasākumu turpināšanai nebūtu nesamērīgi negatīvas ietekmes uz tiem.

            6.   Secinājums par Savienības interesēm

                  (208)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes keramikas flīzēm noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

            H.   SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

                  (209)

                  Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika plānots ieteikt pasākumu saglabāšanu pret ĶTR. Pēc šīs informācijas izpaušanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Iesniegtā informācija un piezīmes attiecīgā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā.

                  (210)

                  No minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 6. punktu būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 917/2011 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes keramikas flīžu importam.

                  (211)

                  Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniedza komiteja, kura izveidota atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktam,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums šādu ražojumu importam: glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās, kurus patlaban klasificē ar KN kodu 6907 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
      2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā un turpmāk minēto uzņēmumu ražotā ražojuma Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

                  Uzņēmums

                  Maksājums

                     Taric papildu kods

                     Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd

                  32,0 %

                  B938

                     Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

                  13,9 %

                  B939

                     Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

                  29,3 %

                  B009

                     Shandong Yadi Ceramics Co Ltd

                  36,5 %

                  B010

                  I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

                  30,6 %

                  Visi pārējie uzņēmumi

                  69,7 %

                  B999

            3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.
      4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
      2. pants
      Ja kāds no Ķīnas Tautas Republikas ražotājiem iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka a) tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces izmeklēšanas periodā (no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam), b) tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, kam piemēro ar šo regulu noteiktos pasākumus, un c) tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgās preces, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumiskas saistības eksportēt ievērojamu attiecīgo preču daudzumu uz Savienību pēc izmeklēšanas perioda beigām, Komisija var grozīt I pielikumu, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās vai kam netiek piemērots individuāls režīms, tādējādi piemērojot tam vidējo svērto maksājuma likmi 30,6 % apmērā.
      3. pants
      Ja tiek iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz ražojumiem, kas minēti 1. pantā, attiecīgajā deklarācijas laukā ieraksta importēto ražojumu daudzumu kvadrātmetros.
      4. pants
      Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 22. novembrī

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

         (2)  Padomes 2011. gada 12. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 917/2011, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam (OV L 238, 15.9.2011., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 19. maija Īstenošanas regulu (ES) 2015/782, pievienojot uzņēmumu Īstenošanas regulas (ES) Nr. 917/2011 I pielikumā minētajiem Ķīnas Tautas Republikas ražotājiem (OV L 124, 20.5.2015., 9. lpp.).

         (3)  Sk. Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/409, ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 917/2011, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam (OV L 67, 12.3.2015., 23. lpp.).

         (4)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 425, 18.12.2015., 20. lpp.).

         (5)  Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu (OV C 336, 13.9.2016., 5. lpp.).

         (6)  Tiesas 1985. gada 20. marta spriedums lietā C-264/82, Timex/Padome un Komisija, ECLI:EU:C:1985:119, 24. punkts.

         (7)  Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2012. gada 29. februāra Lēmums par uzklausīšanas amatpersonas amatu un pilnvarām noteiktās tirdzniecības procedūrās (OV L 107, 19.4.2012., 5. lpp.).

         (8)  Kā paskaidrots 10. apsvērumā, Savienības ražotāju nosaukumi netiek izpausti konfidencialitātes apsvērumu dēļ.

         (9)  Sk. arī spriedumu lietā C-687/13, 67. punktu, par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko iesniedza Finanzgericht München (Vācija), Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH pret Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, Tiesas spriedums (trešā palāta), 2015. gada 10. septembris.

         (10)  Avots: The China Building Ceramics and Sanitary Ware Association (“CBCSA”) (tīmekļa vietne: http://www.china-china.cn).

         (11)  Šis svērums nedaudz atšķīrās no tā, kas tika izmantots sākotnējā izmeklēšanā, kur tas tika noteikts, pamatojoties uz 2008. gada datiem.

         (12)  Sk. 121. apsvērumu Komisijas 2011. gada 16. marta Regulā (ES) Nr. 258/2011, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam (OV L 70, 17.3.2011., 5. lpp.).

         (13)  Sākotnējās izmeklēšanas laikā (no 2007. gada līdz 2010. gada 31. martam) imports no ĶTR bija vidēji apmēram 65 miljoni m2 gadā.

         (14)  Taizeme (2,18–35,49 %), Argentīna (USD 50,03/m2), Brazīlija (USD 3,34/m2–USD 6,42/m2), Dienvidkoreja (9,07–37,40 %), Indija (līdz USD 1,87 par m2), Meksika (cenu saistības (FOB) ne zemākas par USD 6,72/m2, vai nodoklis USD 2,9/m2–USD 12,42/m2) un Pakistāna (5,21–59,18 %). Avots: pieprasījuma 22. pielikums, PTO tīmekļa vietne, kurā atrodami pusgada ziņojumi saskaņā ar līguma 16.4. pantu no dažādām valstīm, un Indijas Finanšu ministrijas publikācija.

         (15)  Sk. 78. apsvērumu Komisijas 2011. gada 16. marta Regulā (ES) Nr. 258/2011, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam (OV L 70, 17.3.2011., 5. lpp.).

         I PIELIKUMS
         Ķīnas ražotāji, kuri sadarbojās un netika atlasīti vai kuriem nepiešķīra individuālu režīmu.

                     Nosaukums

                        Taric papildu kods

                        Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd

                     B132

                        Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd

                     B133

                        Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd

                     B134

                        Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd

                     B135

                        Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd

                     B136

                        Enping Yungo Ceramic Co. Ltd

                     B137

                        Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd

                     B138

                        Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd

                     B139

                        Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd

                     B140

                        Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd

                     B141

                        Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd

                     B142

                        Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd

                     B143

                        Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd

                     B144

                        Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd

                     B145

                        Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd

                     B146

                        Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd

                     B147

                        Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd

                     B148

                        Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd

                     B149

                        Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd

                     B150

                        Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd

                     B151

                        Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd

                     B152

                        Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd

                     B153

                        Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd

                     B154

                        Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd

                     B155

                        Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd

                     B156

                        Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd

                     B157

                        Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd

                     B158

                        Foshan Summit Ceramics Co. Ltd

                     B159

                        Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd

                     B160

                        Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd

                     B161

                        Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd

                     B162

                        Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd

                     B163

                        Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd

                     B164

                        Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd

                     B165

                        Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd

                     B166

                        Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd

                     B167

                        Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd

                     B168

                        Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd

                     B169

                        Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd

                     B170

                        Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd

                     B171

                        Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd

                     B172

                        Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd

                     B173

                        Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd

                     B174

                        Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd

                     B175

                        Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd

                     B176

                        Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd

                     B177

                        Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd

                     B178

                        Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd

                     B179

                        Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd Shunde Yuezhong Branch

                     B180

                        Guangdong Ouya Ceramics Co. Ltd

                     B181

                        Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd

                     B182

                        Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd

                     B183

                        Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd

                     B184

                        Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd

                     B185

                        Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd

                     B186

                        Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd

                     B187

                        Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd

                     B188

                        Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd

                     B189

                        Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd

                     B190

                        Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd

                     B191

                        Hangzhou Nabel Group Co. Ltd

                     B192

                        Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd

                     B193

                        Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd

                     B194

                        Guangdong Luxury Micro-crystal stone Technology Co., Ltd

                     B195

                        Hitom Ceramics Co. Ltd

                     B196

                        Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd

                     B197

                        Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd

                     B198

                        Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd

                     B199

                        Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd

                     B200

                        Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd

                     B201

                        Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd

                     B202

                        Louvrenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd

                     B203

                        Nabel Ceramics (Jiujiang City) Co. Ltd

                     B204

                        Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd

                     B205

                        Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd

                     B206

                        Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd

                     B207

                        Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd

                     B208

                        Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd

                     B209

                        RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd

                     B210

                        Shandong ASA Ceramic Co. Ltd

                     B211

                        Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd

                     B212

                        Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd

                     B213

                        Shanghai CIMIC Holdings Co., Ltd

                     B214

                        Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd

                     B215

                        Sinyih Ceramic (Penglai) Co. Ltd

                     B216

                        Southern Building Materials and Sanitary Co. Ltd of Qingyuan

                     B217

                        Tangshan Huida Ceramic Group Co. Ltd

                     B218

                        Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd

                     B219

                        Tegaote Ceramics Co. Ltd

                     B220

                        Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

                     B221

                        Topbro Ceramics Co. Ltd

                     B222

                        Xingning Christ Craftworks Co. Ltd

                     B223

                        Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd

                     B224

                        Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Company Limited

                     B225

                        Zhaoqing Zhongheng Ceramics Co. Ltd

                     B226

                        Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd

                     B227

                        Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd

                     B228

                        Shandong Tongyi Ceramics Co. Ltd

                     B229

                        Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd

                     B293

                        Everstone Industry (Qingdao) Co., Ltd

                     B998

         II PIELIKUMS
         Regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt iekļautam rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                     1.

                     Komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

                     2.

                     Šāds paziņojums:
                     “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) šajā rēķinā norādīto keramikas flīžu, ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.
                     (Datums un paraksts)”