title: KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē tehniskos raksturlielumus attiecībā uz elementiem, kuri ir kopīgi vairākām datu kopām

text:
                           EIROPAS
                           KOMISIJA
                                                    Briselē, 16.12.2019.
                                                    C(2019) 8842 final
                     KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..
                                        (16.12.2019),
      ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē
   tehniskos raksturlielumus attiecībā uz elementiem, kuri ir kopīgi vairākām datu kopām
                                 (Dokuments attiecas uz EEZ)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                              KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/..
                                                       (16.12.2019),
        ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē
    tehniskos raksturlielumus attiecībā uz elementiem, kuri ir kopīgi vairākām datu kopām
                                             (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 10. oktobra Regulu (ES) 2019/1700,
   ar ko izveido vienotu ietvaru Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras
   pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī, ar ko groza Eiropas Parlamenta un
   Padomes Regulas (EK) Nr. 808/2004, (EK) Nr. 452/2008 un (EK) Nr. 1338/2008 un ar ko
   atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 un Padomes Regulu (EK)
   Nr. 577/981, un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:
   (1)       Konkrēti statistikas elementi ir kopīgi vairākām datu kopām visās septiņās jomās, kas
             noteiktas Regulas (ES) 2019/1700 3. panta 1. punktā. Salīdzināmības labad un lai
             nodrošinātu to vienotu interpretāciju un piemērošanu visā Savienībā, ir jāprecizē
             minētās regulas 7. panta 2. punktā norādītie tehniskie raksturlielumi, un tie būtu
             jāpiemēro visām jomām.
   (2)       Statistika ir vajadzīga gan valsts, gan reģionālā līmenī. Dalībvalstīm būtu jānosūta
             Komisijai statistika, sadalot to pēc teritoriālajām vienībām. Tādēļ, lai sagatavotu
             salīdzināmu reģionālo statistiku, datus par teritoriālajām vienībām vajadzētu
             nodrošināt saskaņā ar NUTS klasifikāciju.
   (3)       Statistikas datiem par izglītību, profesiju un ekonomikas sektoriem vajadzētu būt
             salīdzināmiem starptautiskā līmenī, tāpēc dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu
             jāizmanto statistiskās klasifikācijas, kas ir saderīgas ar ISCED2 , ISCO3 un NACE4
             klasifikāciju.
   1
             OV L 261I, 14.10.2019., 1. lpp.
   2
             Starptautiskā standartizētā izglītības klasifikācija (2011),
   http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-
   en.pdf (pieejama angļu un franču valodā).
   3
             Starptautiskā standartizētā profesiju klasifikācija (2008. gada redakcija),
   http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1978984/6037342/ISCO-08.pdf (angļu valodas redakcija; pieejama arī
   franču un vācu valodā).
   4
             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada
   20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā
   arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas
   jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).
LV                                                             1                                                      LV
 ---pagebreak---    (4)      Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas
            atzinumu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                                    1. pants
                                                    Priekšmets
   Ar šo regulu tiek noteikti statistikas kopu un novērojamo vienību tehniskie raksturlielumi, kā
   arī mainīgo lielumu un statistisko klasifikāciju apraksti attiecībā uz elementiem, kas ir kopīgi
   vairākām datu kopām, uz kurām attiecas Regula (ES) 2019/1700.
                                                    2. pants
               Definīcijas, kas izmantotas datu kopu tehnisko raksturlielumu precizēšanai
   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
   1) “mājoklis” vai “dzīvojamā vienība” ir ēka, tās daļa vai citas dzīvojamās telpas, ko izmanto
   dzīvošanai un kas ietver “tradicionālos mājokļus” un “citas dzīvojamās vienības”, kas
   definētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1201/20095 pielikumā;
   2) “vienas personas privāta mājsaimniecība” ir privāta mājsaimniecība, kurā persona pastāvīgi
   dzīvo viena pati atsevišķā dzīvojamā vienībā vai kā apakšīrniece apdzīvo atsevišķu istabu vai
   istabas dzīvojamā vienībā, taču neapvienojas ar kādu citu iemītnieku dzīvojamā vienībā, lai
   veidotu vairāku personu mājsaimniecību;
   3) “vairāku personu privāta mājsaimniecība” ir privāta mājsaimniecība, kurā divu vai vairāku
   personu grupa pastāvīgi dzīvo kopā dzīvojamā vienībā vai dzīvojamās vienības daļā un dala
   ienākumus vai mājsaimniecības izdevumus ar pārējiem mājsaimniecības locekļiem;
   4) “mājsaimniecības loceklis” ir privātas mājsaimniecības pastāvīgais iedzīvotājs;
   5) “ģimenes dzīvesvieta” ir dzīvojamā vienība, kuru apdzīvo vairāku personu
   mājsaimniecības locekļi, kā arī persona, kura kādu laiku pavada citur, bet kura uztur ciešas
   saites ar vairāku personu privātas mājsaimniecības locekļiem, jo īpaši kopjot ģimenes
   attiecības vai regulāri uzturoties tajā;
   6) “mājsaimniecības ienākumu dalīšana” ir piedalīšanās privātās mājsaimniecības ienākumu
   nodrošināšanā vai labuma gūšana no privātās mājsaimniecības ienākumiem, vai abi;
   7) “mājsaimniecības izdevumi” ir izdevumi, kas radušies privātas mājsaimniecības locekļiem,
   lai nodrošinātu sev dzīves pamatvajadzības. Tie ietver ar mājokli saistītus izdevumus (proti,
   īres maksu, mājas vai dzīvokļa maksājumus un mājokļa apdrošināšanu), kā arī citus
   izdevumus, kas saistīti ar ikdienas dzīvi, ietverot tādas vajadzības kā pārtiku, apģērbu,
   sanitārās preces, mēbeles, aprīkojumu un darbarīkus, transportu no mājām uz darbu un atpakaļ
   un citu transportu, medicīnisko aprūpi un apdrošināšanu, izglītību un apmācību, atpūtas un
   sporta nodarbības un brīvdienas;
   5
            Komisijas Regula (EK) Nr. 1201/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un
   Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu attiecībā uz tematu tehniskajām
   specifikācijām un to dalījumu (OV L 329, 15.12.2009., 29. lpp.).
LV                                                       2                                                     LV
 ---pagebreak---    8) “iestāde” ir tiesību subjekts vai struktūra, kas nodrošina cilvēku grupu ar ilgtermiņa
   mājokļiem un ikdienas dzīvei nepieciešamajām ērtībām un pakalpojumiem. Lielākā daļa
   iestāžu ietilpst šādās kategorijās:
   –         slimnīcas, paliatīvās aprūpes iestādes, rehabilitācijas iestādes, iestādes personām ar
             nespēju, psihiatriskās iestādes, veco ļaužu pansionāti un aprūpes centri;
   –         pansijas un sociālās labklājības iestādes, tostarp bezpajumtniekiem, patvēruma
             meklētājiem vai bēgļiem;
   –         militārās nometnes un kazarmas;
   –         labošanas un brīvības atņemšanas iestādes, aizturēšanas centri un ieslodzījuma vietas,
             cietumi;
   –         reliģiskās iestādes;
   –         augstākās izglītības studentu kopmītnes (atkarībā no konkrētajiem noteikumiem).
                                                 3. pants
                    Statistikas kopu un novērojamo vienību tehniskie raksturlielumi
   1. Novērojamās vienības ir privātas mājsaimniecības vai privātas mājsaimniecības locekļi.
   2. Ja persona pastāvīgi dzīvo vairākos mājokļos, mājoklis, kurā minētā persona uzturas lielāko
   gada daļu, tiek uzskatīts par tās pastāvīgo dzīvesvietu neatkarīgi no tā, vai tas atrodas valstī
   vai ārvalstī.
   3. Piemērojot pastāvīgās dzīvesvietas statistikas jēdzienu, konkrētajos gadījumos rīkojas tā, kā
   paredzēts 4. pantā.
   4. Personas, kas kā pastāvīgie iedzīvotāji dzīvo viesnīcās, principā izslēdz no privāto
   mājsaimniecību kopas. Tomēr tās var uzskatīt par piederīgām minētajai kopai, ja tā viņu
   situācija ir definēta viņu dzīvesvietas valstī, un šādā gadījumā to skaidri apraksta Regulā (ES)
   2019/1700 minētajā kvalitātes ziņojumā.
   5. No privātām mājsaimniecībām var izslēgt personas, kuru vajadzības pēc pajumtes un
   iztikas nodrošina kāda iestāde un kuras atsauces datumā (kā noteikts attiecībā uz konkrētu
   datu vākšanu) tur ir pavadījušas vai, paredzams, pavadīs 12 mēnešus vai vairāk.
   6. Personas, kas veic obligāto militāro dienestu (iesauktie), ir iekļautas privāto
   mājsaimniecību kopā, ja viņu dienests ilgst mazāk par 12 mēnešiem vai ja viņas pavada
   ievērojamu laiku ģimenes dzīvesvietā un, veicot obligāto militāro dienestu, ir atkarīgas no
   saviem vecākiem, likumiskajiem aizbildņiem vai citiem ģimenes locekļiem. Atkāpjoties no tā,
   datu vākšanas darbaspēka jomā nolūkā visus iesauktos izslēdz no privāto mājsaimniecību
   kopas.
   7. Visus cilvēkus, kas ir pastāvīgie iedzīvotāji privātā mājsaimniecībā, neatkarīgi no tā, vai
   viņi ir saistīti ar citiem privātās mājsaimniecības locekļiem ar radniecības saitēm, vai ne,
   uzskata par vairāku personu privātas mājsaimniecības locekļiem, ja viņi dala mājsaimniecības
   ienākumus vai mājsaimniecības izdevumus ar citiem mājsaimniecības locekļiem. Dzīvokļa
   vai mājas biedrus, kas apdzīvo dzīvojamo vienību uz mājokļa dalīšanas pamata un dala tikai
   ar mājokli saistītās izmaksas, bet nedala mājsaimniecības ienākumus, neuzskata par tādas
   vairāku personu privātas mājsaimniecības daļu, kura apdzīvo šo dzīvojamo vienību, pat ja
   personas dala dažus citus mājsaimniecības papildu izdevumus.
LV                                                   3                                              LV
 ---pagebreak---    8. Ja nav iespējams noteikt, vai ir izpildīti vienas personas vai vairāku personu privātas
   mājsaimniecības kritēriji, ņem vērā intervētās personas viedokli par viņas stāvokli attiecībā
   pret pārējām personām, kas dzīvo mājoklī.
   9. Ja vienā mājoklī ir vairāku personu privātas mājsaimniecības, dalībvalstis cenšas reģistrēt
   datus par visām mājsaimniecībām konkrētā mājoklī.
   10. Dalībvalstis dara visu iespējamo, lai izvairītos no vienu un to pašu personu reģistrēšanas
   divreiz.
                                                 4. pants
                     Konkrēti gadījumi pastāvīgās dzīvesvietas jēdziena piemērošanā
   1. Persona, kas nedēļas laikā strādā tālu prom no ģimenes dzīvesvietas un parasti atgriežas
   ģimenes dzīvesvietā nedēļas nogalēs, uzskata ģimenes dzīvesvietu par savu pastāvīgo
   dzīvesvietu neatkarīgi no tā, vai tās darbavieta ir valstī vai ārvalstī.
   2. Pamatskolas un vidusskolas skolēni, kas mācību perioda laikā nedzīvo ģimenes dzīvesvietā,
   uzskata ģimenes dzīvesvietu par savu pastāvīgo dzīvesvietu neatkarīgi no tā, vai tie izglītību
   iegūst valstī vai ārvalstī.
   3. Apgādājama bērna gadījumā, kurš pārmaiņus uzturas divās dzīvesvietās, par viņa pastāvīgo
   dzīvesvietu uzskata to dzīvesvietu, kur bērns pavada lielāko daļu laika.
   Ja bērns gan pie likumiskajiem aizbildņiem, gan pie vecākiem pavada vienādu laika posmu,
   par minētā bērna pastāvīgo dzīvesvietu uzskata tā likumiskā aizbildņa vai vecāka pastāvīgo
   dzīvesvietu, kurš saņem bērna pabalstus, vai tā likumiskā aizbildņa vai vecāka pastāvīgo
   dzīvesvietu, kurš vairāk iegulda ar bērnu saistīto izmaksu segšanā.
   Ja nav piemērojams neviens no iepriekš minētajiem kritērijiem, tad par bērna pastāvīgo
   dzīvesvietu uzskata vietu, kur viņš bija atsauces datumā (kā noteikts attiecībā uz konkrētu
   datu vākšanu).
   Garengriezuma datu vākšanu gadījumā uzskata, ka bērni, kuri pārmaiņus uzturas divās
   dzīvesvietās, dažādos datu vākšanas viļņos atrodas vienā un tajā pašā dzīvesvietā, ja vien
   dzīves apstākļi nav mainījušies.
   4. Attiecībā uz datu vākšanām, kas organizētas ienākumu un dzīves apstākļu un patēriņa
   jomās, piemēro šādus īpašus papildu noteikumus:
   (a)       personas, kuras darba nolūkā ilgāku laiku dzīvo ārpus savas ģimenes dzīvesvietas,
             neatkarīgi no tā, vai valstī vai ārvalstī, uzskata savu ģimenes dzīvesvietu par savu
             pastāvīgo dzīvesvietu, ja tās ievērojamā apmērā piedalās mājsaimniecības ienākumu
             nodrošināšanā un nav citas privātas mājsaimniecības pastāvīgie iedzīvotāji;
   (b)       augstākās izglītības studenti, kas nedzīvo ģimenes dzīvesvietā, kamēr mācās koledžā
             vai augstskolā, neatkarīgi no tā, vai valstī vai ārvalstī, uzskata savu ģimenes
             dzīvesvietu par savu pastāvīgo dzīvesvietu, ja viņi gūst labumu no mājsaimniecības
             ienākumiem un nav citas privātas mājsaimniecības pastāvīgie iedzīvotāji.
   Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var nolemt nepiemērot šajā punktā izklāstītos
   noteikumus. Minētajos gadījumos dalībvalstis savos kvalitātes ziņojumos apraksta piemērotos
   kritērijus un nodrošina datu atbilstīgu sniegšanu par pārvedumiem starp mājsaimniecībām,
   tostarp maksājumiem, kas tiek veikti studenta vārdā.
LV                                                   4                                            LV
 ---pagebreak---    Šajā punktā izklāstītie noteikumi var attiekties arī uz citām jomām, un šādā gadījumā to
   piemērošanu apraksta kvalitātes ziņojumos.
                                                5. pants
                           Mainīgo lielumu un statistisko klasifikāciju apraksts
   Šīs regulas pielikumā ir izklāstīti apraksti un klasifikācijas attiecībā uz mainīgajiem
   lielumiem, kas ir kopīgi vairākām datu kopām.
                                                6. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, 16.12.2019
                                                 Komisijas vārdā —
                                                 priekšsēdētāja
                                                 Ursula VON DER LEYEN
LV                                                  5                                           LV
 ---documentbreak---                            EIROPAS
                           KOMISIJA
                                                    Briselē, 16.12.2019.
                                                    C(2019) 8842 final
                                                    ANNEX 1
                                        PIELIKUMS
                                        dokumentam
                 KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) …/.. (XXX),
      ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē
   tehniskos raksturlielumus attiecībā uz elementiem, kuri ir kopīgi vairākām datu kopām
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                                                       PIELIKUMS
      Apraksti un klasifikācijas attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas ir kopīgi vairākām datu kopām, saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1700
                                             Mainīgā lieluma apraksts
  Mainīgā lieluma                                                                                Mainīgo lielumu kategorijas (klasifikācijas)
    nosaukums                                                                                datu nosūtīšanai Komisijai (Eurostat)
  Dzimums           Dzimums ir bioloģisko un fizioloģisko īpašību kombinācija, kas nosaka, - Vīrietis
                    vai cilvēks ir vīrietis vai sieviete. Gadījumos, kad personas bioloģiskais - Sieviete
                    dzimums nav zināms, informāciju var aizstāt ar informāciju no
                    administratīviem datiem vai pašdeklarēto dzimumu (apsekojuma dati).
  Vecums    pilnos Vecums pilnos gados ir personas vecums tās pēdējā dzimšanas dienā - Dzimšanas gads (4 cipari)
  gados             pirms datu vākšanas vai intervijas atsauces datuma, t. i., laika intervāls - Tas, vai atsauces datumā dzimšanas diena ir
                    starp dzimšanas datumu un atsauces datumu, izteikts pilnos gados.          pagājusi (jā vai nē)
                    Par šo mainīgo lielumu jāsniedz šāda informācija:
                                                                                - Atsauces datums (DD/MM/GGGG)
                    - Dzimšanas gads
                    - Tas, vai atsauces datumā dzimšanas diena ir pagājusi, vai ne
                    - Atsauces datums
                    Atsauces datums ir konkrēts katrai datu vākšanai (jomai), kā precizēts
                    atbilstošajos īstenošanas tiesību aktos. Tomēr, ja valstis izmanto
                    mājsaimniecību apsekojumu integrētu sistēmu ar noteiktu pārskata
LV                                                                          1                                                                  LV
 ---pagebreak---                         nedēļu, atsauces datums ir pārskata nedēļas pēdējā diena.
  Partneri,     kas Partneri, kas dzīvo tajā pašā privātā mājsaimniecībā, ir personas, kuras                        - Persona, kas dzīvo kopā ar likumīgo vai de facto
  dzīvo tajā pašā dzīvo kopā ar citu personu, kuru uzskata par partneri, pamatojoties uz                            partneri
  mājsaimniecībā viņu faktiskajiem dzīves apstākļiem privātajā mājsaimniecībā, neatkarīgi                           - Persona, kas nedzīvo kopā ar likumīgo vai de
                        no tā, vai attiecības ar partneri ir likumīgi reģistrētas (piemēram, laulība                facto partneri
                        vai reģistrētas partnerattiecības) vai de facto attiecības.
                                                                                - Nav norādīts1
                        “Partneri” var definēt saskaņā ar juridisko (vīrs vai sieva, vai partneris(-
                                                                                2
                        e) reģistrētās partnerattiecībās) vai de facto (partneris(-e) vai kopdzīves - Neattiecas
                        partneris(-e)) attiecību statusu.
  Mājsaimniecības Mājsaimniecības tipu definē pēc privātās mājsaimniecības sastāva, kur:                            - Vienas personas mājsaimniecība
  tips                  - “Vientuļais vecāks” ir vecāks, kas nedzīvo kopā ar (likumīgo vai de                       - Vientuļais vecāks ar vismaz vienu bērnu, kas ir
                        facto) partneri tajā pašā privātajā mājsaimniecībā un kas ir uzņēmies                       jaunāks par 25 gadiem
                        lielāko daļu pienākumu bērna vai bērnu audzināšanā.                                         - Vientuļais vecāks ar bērniem, kas visi ir vecumā
                        - Termins “bērns” vai “bērni” attiecas uz dēla vai dēlu, meitas vai meitu                   no 25 gadiem
                        — miesīgā vai adoptētā dēla vai meitas, vai padēla vai pameitas —
                        klātbūtni mājsaimniecībā. “Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita, vai                     - Pāris bez bērna vai bērniem
                        padēls vai pameita” attiecas uz miesīgo (bioloģisko) un adoptēto ģimenes                    - Pāris ar vismaz vienu bērnu, kas ir jaunāks par 25
                        locekli vai pabērnu (neatkarīgi no vecuma vai partnerattiecību vai                          gadiem
                        attiecību statusa), kura pastāvīgā dzīvesvieta ir vismaz viena vecāka
                        privātajā mājsaimniecībā. “Adopcija” ir citu vecāku bioloģiska bērna                        - Pāris ar bērniem, kas visi ir vecumā no 25 gadiem
                        pieņemšana un izturēšanās pret viņu kā pret savu paša bērnu, ciktāl to                      - Cits mājsaimniecības tips
                        paredz valsts likumi, ja tiesas procesa ceļā adoptētais bērns — neatkarīgi
  1
        Kategorija “nav norādīts” ir jāizmanto neatbildētības gadījumos, piemēram, respondents nezina atbildi vai atsakās atbildēt.
  2
        Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto gadījumos, kas ir ārpus konkrēta mainīgā lieluma jomas, t. i., pēc tam, kad minētajam mainīgajam lielumam piemērots filtrs, un to arī
        izmanto, lai skaitītu statistikas vienības — kas ir daļa no datu avota kopas — attiecībā uz kurām netiek sistemātiski ziņota informācija par šo mainīgo lielumu, piemēram, ja
        personas ir jaunākas par konkrētu vecumu.
LV                                                                                2                                                                                LV
 ---pagebreak---    no tā, vai tam ir radniecīgas saites ar adoptētāju, vai ne — iegūst - Nav norādīts1
   adoptējošo vecāku bioloģiska bērna tiesības un statusu. “Pabērns vai
   pameita” attiecas uz situāciju, kurā patēvs/pamāte pret sava partnera(-es)
   bērnu izturas kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi,
   bērnu neadoptējot; Audžubērni un znots vai vedekla nav ietverti šajā
   kategorijā.
   - “Pāri” definē kā tādu personu pāri, kas tiek uzskatītas par partneriem,
   ņemot vērā viņu faktiskos dzīves apstākļus mājsaimniecībā, neatkarīgi no
   tā, vai attiecības ar partneri ir likumīgi reģistrētas (piemēram, laulība vai
   reģistrētas partnerattiecības) vai de facto attiecības (kopdzīves partneri).
   - Cits mājsaimniecības tips ir tāds, kas neietilpst nevienā no iepriekš
   minētajām kategorijām
LV                                                            3                        LV
 ---pagebreak---   Galvenās          Pašdefinētais galvenās aktivitātes statuss ir personas priekšstats par        - Nodarbināts
  aktivitātes       pašreizējo vissvarīgāko aktivitāti, aprakstot, kā viņš vai viņa lielākoties   - Bezdarbnieks
  statuss           uztver sevi. Lai gan personai var piemērot vairāk nekā vienu aktivitātes
  (pašdefinēts)     statusu, ņem vērā tikai vissvarīgāko statusu atbilstoši personas pašas        - Pensionārs
                    uztverei un atsaucoties uz pašreizējo situāciju.                              - Nespēj strādāt ilgstošu veselības problēmu dēļ
                    Dažās valstīs nevar piemērot kategoriju “obligātais militārais dienests vai - Izglītojamais, skolēns
                    civildienests”, un šajā gadījumā to svītro.
                                                                                - Veic mājsaimniecības pienākumus
                                                                                - Obligātais militārais dienests vai civildienests (ja
                                                                                attiecas)
                                                                                - Cits
                                                                                - Nav norādīts1
                                                                                - Neattiecas2
  Pilna vai nepilna Mainīgais lielums apraksta nodarbinātas personas parasto laika iesaisti - Pilna laika darbs
  laika             pamatdarbā, pamatojoties uz personas pašas (t. i., pašdefinētu) uztveri - Nepilna laika darbs
  pamatdarbs        par pamatdarbā nostrādāto parasto stundu skaitu.
  (pašdefinēts)                                                                                - Nav norādīts1
                    Mainīgais lielums nošķir pilna vai nepilna laika darbu. Terminu “darbs”
                                                                                2
                    izmanto, atsaucoties uz nodarbinātību. Persona, kas strādā nepilna laika - Neattiecas
                    darbu, parasti strādā mazāk stundu nekā salīdzināms pilna laika darba
                    ņēmējs. Nošķīrums attiecas uz stundām, kuras persona parasti strādā
                    pamatdarbā ilgākā pārskata periodā, un tas ir pašdefinēts, t. i., personai ir
                    jāizlemj, vai viņa vai viņas pamatdarbs saistībā ar viņa vai viņas profesiju
                    vai uzņēmumu ir nepilns vai pilns darba laiks.
LV                                                                          4                                                                            LV
 ---pagebreak---   Nodarbinātības Mainīgais lielums pamatojas uz Starptautisko nodarbinātības statusu - Pašnodarbināta persona ar darba ņēmējiem
  statuss        klasifikāciju (ICSE) un attiecas uz nodarbinātas personas pamatdarbu, - Pašnodarbināta persona bez darba ņēmējiem
  pamatdarbā     proti:
                                                                                - Darba ņēmējs
                 - Pašnodarbinātas personas ar darba ņēmējiem — personas, kas strādā
                 savā uzņēmumā, profesionālā praksē vai saimniecībā, lai gūtu peļņu no - Ģimenē strādājošais (bez samaksas)
                 saražotajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, un kas nodarbina - Nav norādīts1
                 vismaz vienu citu personu.
                                                                                - Neattiecas2
                 - Pašnodarbinātas personas bez darba ņēmējiem — personas, kas strādā
                 savā uzņēmumā, profesionālā praksē vai saimniecībā, lai gūtu peļņu no
                 saražotajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, un kas nenodarbina
                 nevienu citu personu.
                 - Darba ņēmēji — personas, kas strādā valsts vai privāta darba devēja
                 labā, pamatojoties uz rakstisku vai mutisku līgumu, un kas saņem
                 maksājumu naudā vai natūrā.
                 - Ģimenē strādājošie (bez samaksas) — personas, kas palīdz citam
                 ģimenes loceklim vadīt lauku saimniecību vai citu ģimenes uzņēmumu,
                 ar nosacījumu, ka viņas netiek uzskatītas par darba ņēmējiem tādā ziņā,
                 ka viņas nedrīkst saņemt samaksu par savu darbu.
LV                                                                    5                                                            LV
 ---pagebreak---   Vietējās vienības       Mainīgais lielums nosaka vietējās vienības (uzņēmuma) saimniecisko                           Vajadzīgā detalizācijas pakāpe (1, 2 vai 3 ciparu
  saimnieciskā            sektoru vai darbību, kurā ir nodarbinātas personas pamatdarbs, saskaņā ar                    līmenis) ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu
  darbība                 kategorijām, kas izveidotas ar saimniecisko darbību statistisko                              vākšanai:
  attiecībā uz            klasifikāciju (NACE3 2. red.).
  pamatdarbu                                                                                - NACE 2. red.
                                                                                - Nav norādīts1
                                                                                - Neattiecas2
  Profesija               Mainīgais lielums nosaka nodarbinātas personas profesiju pamatdarbā, Vajadzīgā detalizācijas pakāpe (2 vai 4 ciparu
  pamatdarbā              kas klasificēta saskaņā ar kategorijām, kuras noteiktas Starptautiskās līmenis) ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu
                          standartizētās profesiju klasifikācijas 2008. redakcijā (ISCO-08)4.                          vākšanai:
                                                                                - ISCO-08
                                                                                - Nav norādīts1
                                                                                - Neattiecas2
  Iegūtais                Personas iegūtais izglītības līmenis ir augstākais sekmīgi pabeigtais                        Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no
  izglītības līmenis ISCED (Starptautiskā standartizētā izglītības klasifikācija (2011)5)                              konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā uz
                          līmenis. Izglītības programmas sekmīgu pabeigšanu apstiprina ar                              katru kategoriju ISCED-A kodus norāda, ja ir
                          kvalifikāciju, ko oficiāli atzinušas attiecīgās valsts izglītības iestādes vai               “viens pret vienu” attiecība starp kategorijām un
  3
          Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī
  groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām
  (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).
  4
          http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1978984/6037342/ISCO-08.pdf (angļu valodas redakcija; pieejama arī franču un vācu valodā).
  5
          http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (pieejama angļu un franču valodā).
LV                                                                                6                                                                               LV
 ---pagebreak---    kas ir atzīta par līdzvērtīgu citai formālās izglītības kvalifikācijai. Valstīs, kodiem. Attiecībā uz situācijām, kad ir pieejama
   kurās izglītības programmas, jo īpaši ISCED 1. un 2. līmeņa                      nepilnīga informācija par piekļuvi augstākajai
   programmas, nebeidzas ar kvalifikācijas iegūšanu, tā vietā var izmantot          izglītībai vai orientāciju, tika precizētas papildu
   kritēriju par pilnīgu dalību programmā un parasti iegūto piekļuvi                kategorijas:
   augstākam izglītības līmenim. Nosakot augstāko līmeni, būtu jāņem vērā
   gan vispārējā, gan profesionālā izglītība.                                       Nav formālās izglītības vai zem ISCED
                                                                                0
                                                                                1
   Jēdziens “izglītības programmas sekmīga pabeigšana” parasti atbilst
   situācijai, kurā skolēns vai izglītojamais apmeklē kursus vai nodarbības         ISCED 1 Pamatizglītības pirmais posms         1
   un iegūst galīgo apliecinājuma dokumentu, kas saistīts ar formālās               ISCED 2 Pamatizglītības otrais posms          2
   izglītības programmu. Šajā sakarā iegūtais izglītības līmenis atbilst            ISCED 3 Vidējā izglītība                      3
   augstākajam līmenim, kas sekmīgi pabeigts ISCED sadalījumā.                      ISCED 3 Vidējā izglītība — vispārējā         34
   Iegūto izglītības līmeni definē saskaņā ar ISCED.                                ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) —
                                                                                daļēji pabeigts līmenis, bez tiešas         342
   Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas     piekļuves augstākajai izglītībai
   ir daļa no datu avota kopas, bet attiecībā uz kurām tā sistemātiski neziņo
                                                                                ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) —
   nekādu informāciju par mainīgo lielumu (piemēram, personas, kas
                                                                                pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves      343
   jaunākas par konkrētu vecumu).
                                                                                augstākajai izglītībai
                                                                                ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) —
                                                                                pabeigts līmenis, ar tiešu piekļuvi         344
                                                                                augstākajai izglītībai
                                                                                ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) —
                                                                                bez piekļuves augstākajai izglītībai          -
                                                                                iespējama nošķīruma
                                                                                ISCED 3 Vidējā izglītība — profesionālā      35
                                                                                ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā)
                                                                                — daļēji pabeigts līmenis, bez tiešas       352
                                                                                piekļuves augstākajai izglītībai
                                                                                ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā)
                                                                                — pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves    353
                                                                                augstākajai izglītībai
LV                                                            7                                                                         LV
 ---pagebreak---      ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā)
     — pabeigts līmenis, ar tiešu piekļuvi       354
     augstākajai izglītībai
     ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā)
     — bez piekļuves augstākajai izglītībai        -
     iespējama nošķīruma
     ISCED 3 Vidējā izglītība — orientācija
                                                   -
     nav zināma
     ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija
     nav zināma) — daļēji pabeigts līmenis,        -
     bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai
     ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija
     nav zināma) — pabeigts līmenis, bez           -
     tiešas piekļuves augstākajai izglītībai
     ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija
     nav zināma) — pabeigts līmenis, ar tiešu      -
     piekļuvi augstākajai izglītībai
     ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija
     nav zināma) — bez piekļuves
                                                   -
     augstākajai       izglītībai    iespējama
     nošķīruma
     ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav
                                                   4
     augstākā izglītība
     ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav
                                                  44
     augstākā izglītība, — vispārējā
     ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav
                                                  45
     augstākā izglītība, — profesionālā
     ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav
     augstākā izglītība, — orientācija nav         -
     zināma
LV 8                                                 LV
 ---pagebreak---                                                                                ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība         5
                                                                                ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība —
                                                                                54
                                                                                vispārējā
                                                                                ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība —
                                                                                55
                                                                                profesionālā
                                                                                ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība —
                                                                                -
                                                                                orientācija nav zināma
                                                                                ISCED 6 Bakalaura vai līdzvērtīgs
                                                                                6
                                                                                līmenis
                                                                                ISCED 7 Maģistra vai līdzvērtīgs
                                                                                7
                                                                                līmenis
                                                                                ISCED 8 Doktora vai līdzvērtīgs līmenis      8
                                                                                Nav norādīts
                                                                                Neattiecas
  Dzimšanas               Personas dzimšanas valsti definē kā personas mātes pastāvīgās - Dzimšanas valsts (SCL GEO kods)
  valsts                  dzīvesvietas valsti personas dzimšanas laikā saskaņā ar pašreizējām - Persona dzimusi ārvalstī, bet dzimšanas valsts
                          valsts robežām (un nevis saskaņā ar robežām dzimšanas laikā).              nav zināma
                          Ja informācija par mātes pastāvīgo dzīvesvietu dzimšanas laikā nav - Nav norādīts1
                          pieejama, būtu jāziņo vieta, kur notika dzemdības.
                                                                                - Neattiecas2
                          Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat
                          standarta kodu sarakstu (SCL) GEO6.
  Primārās                Mainīgais lielums ziņo par personas primārās valstiskās piederības valsti, - Primārās valstiskās piederības valsts (SCL GEO
  valstiskās              kas definēta kā īpaša juridiska saikne starp personu un viņas valsti, kas kods)
  piederības valsts       iegūta, piedzimstot vai naturalizējoties, neatkarīgi no tā, vai tā iegūta - Bezvalstnieks
  6
          http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=CL_GEO&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIE
  RARCHIC (pieejams angļu, franču un vācu valodā).
LV                                                                                9                                                                  LV
 ---pagebreak---                  deklarācijas, izvēles, laulības vai citā veidā saskaņā ar valsts tiesību - Ārvalsts valstiskā piederība, bet valsts nav
                 aktiem.                                                                     zināma
                 Personu, kurai ir divas vai vairākas valstiskās piederības, klasificē tikai - Nav norādīts1
                 pēc vienas valstiskās piederības valsts, ko nosaka šādā prioritātes secībā: - Neattiecas2
                 — ziņotājvalsts;
                 — ja personai nav ziņotājvalsts valstiskās piederības: cita dalībvalsts;
                 — ja personai nav dalībvalsts valstiskās piederības: cita valsts ārpus
                      Savienības.
                 Citos gadījumos (piemēram, dubulta valstiskā piederība, ja abas valstis
                 atrodas Savienībā, bet neviena no tām nav ziņotājvalsts) persona var
                 izvēlēties, kura valstiskās piederības valsts ir jāieraksta, vai, ja šī
                 informācija nav pieejama, ziņotājvalsts var noteikt, kura valstiskās
                 piederības valsts ir jāieraksta.
                 Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat
                 standarta kodu sarakstu (SCL) GEO6.
                 Kategorija “bezvalstnieks” atbilst personai, kurai nav atzītas valstiskās
                 piederības.
  Tēva dzimšanas Mainīgais lielums ziņo par personas tēva dzimšanas valsti, t. i., personas  - Tēva dzimšanas valsts (SCL GEO kods)
  valsts         tēva mātes pastāvīgās dzīvesvietas valsti (tās pašreizējās robežās, ja      - Tēvs dzimis ārvalstī, bet tēva dzimšanas valsts
                 informācija ir pieejama) viņa dzimšanas laikā, vai, ja informācijas nav,    nav zināma
                 valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama), kurā piedzima
                 personas tēvs.                                                              - Nav norādīts1
                                                                                2
                 Informācija par tēva dzimšanas valsti būtu jāiegūst saskaņā ar tādiem - Neattiecas
                 pašiem noteikumiem, kādi paredzēti attiecībā uz mainīgo lielumu
                 “dzimšanas valsts”.
                 “Tēvs” ir “dēla vai meitas” vīriešu dzimuma vecāks, miesīgais
                 (bioloģiskais), adoptētājs vai patēvs.
LV                                                                         10                                                                  LV
 ---pagebreak---                    Ja personai ir ne tikai miesīgais (bioloģiskais) tēvs, bet arī, piemēram,
                   adoptētājs vai patēvs, dzimšanas valstij būtu jāattiecas uz to, kas faktiski
                   ir audzinājis personu un rīkojies kā tēvs afektīvā un juridiskā ziņā,
                   piemēram, vīriešu dzimuma aizbildnis.
                   Ja personai ir viendzimuma vecāki un abi ir sievietes, šo mainīgo lielumu
                   var izmantot, lai ziņotu par vienas mātes dzimšanas valsti.
                   Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat
                   standarta kodu sarakstu (SCL) GEO6.
  Mātes            Mainīgais lielums ziņo par personas mātes dzimšanas valsti, t. i.,           - Mātes dzimšanas valsts (SCL GEO kods)
  dzimšanas valsts personas mātes mātes pastāvīgās dzīvesvietas valsti (tās pašreizējās         - Māte dzimusi ārvalstī, bet mātes dzimšanas valsts
                   robežās, ja informācija ir pieejama) viņas dzimšanas laikā, vai, ja          nav zināma
                   informācijas nav, valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir
                   pieejama), kurā piedzima personas māte.                                      - Nav norādīts1
                                                                                2
                   Informācija par mātes dzimšanas valsti būtu jāiegūst saskaņā ar tādiem - Neattiecas
                   pašiem noteikumiem, kādi paredzēti attiecībā uz mainīgo lielumu
                   “dzimšanas valsts”.
                   “Māte” ir “dēla vai meitas” sieviešu dzimuma vecāks, miesīgā
                   (bioloģiskā), adoptētāja vai pamāte.
                   Ja personai ir ne tikai miesīgā (bioloģiskā) māte, bet arī, piemēram,
                   adoptētāja vai pamāte, dzimšanas valstij būtu jāattiecas uz to, kas faktiski
                   ir audzinājusi personu un rīkojusies kā māte afektīvā un juridiskā ziņā,
                   piemēram, sieviešu dzimuma aizbildne.
                   Ja personai ir viendzimuma vecāki un abi ir vīrieši, šo mainīgo lielumu
                   var izmantot, lai ziņotu par viena tēva dzimšanas valsti.
                   Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat
                   standarta kodu sarakstu (SCL) GEO6.
LV                                                                        11                                                                        LV
 ---pagebreak---   Dzīvesvietas    Dzīvesvietas valsts ir valsts, kurā personai vai mājsaimniecībai ir - Dzīvesvietas valsts (SCL GEO kods)
  valsts          pastāvīgā dzīvesvieta, saskaņā ar pašreizējām valsts robežām.
                  Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat
                  standarta kodu sarakstu (SCL) GEO6.
  Dzīvesvietas    Dzīvesvietas reģions ir dzīvesvietas valstī, kurā personai vai Detalizācijas pakāpe (NUTS 1, 2 vai 3) ir atkarīga
  reģions         mājsaimniecībai ir pastāvīgā dzīvesvieta, izvietots reģions, kurš attiecībā no konteksta katrai mikrodatu vākšanai:
                  uz dalībvalstīm definēts, pamatojoties uz statistiski teritoriālo vienību - Dzīvesvietas reģions (kods NUTS)
                  klasifikāciju (NUTS), kas minēta Regulas (EK) Nr. 1059/2003 3. pantā
                  un tās I pielikumā.
  Urbanizācijas   Mainīgais lielums ziņo par tās teritorijas urbanizācijas pakāpi, kurā - Pilsētas
  pakāpe          personai vai mājsaimniecībai ir pastāvīgā dzīvesvieta, klasificējot - Mazpilsētas un piepilsētas
                  vietējās administratīvās vienības (LAU) vienā no trijiem teritoriju
                  veidiem:                                                                    - Lauku teritorijas
                  1. “Pilsētas” — blīvi apdzīvotas teritorijas, kurās vismaz 50 %
                  iedzīvotāju dzīvo urbānā centrā.
                  2. “Mazpilsētas un piepilsētas” — vidēji blīvi apdzīvotas teritorijas,
                  kurās vismaz 50 % iedzīvotāju dzīvo urbānos klasteros, bet kuras nav
                  “pilsētas”.
                  3. “Lauku teritorijas” — mazapdzīvotas teritorijas, kurās vairāk nekā
                  50 % iedzīvotāju dzīvo lauku koordinātu tīkla šūnās.
  Mājsaimniecības Mājsaimniecības locekļu radniecības matrica ziņo par privāto Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no
  locekļu         mājsaimniecību sastāvu un mājsaimniecības iekšējām attiecībām starp konteksta katrai mikrodatu vākšanai:
  radniecības     mājsaimniecības locekļiem. Mājsaimniecību locekļu radniecības matrica
  matrica         ir matricas formā, kas ietver attiecības starp atsevišķajiem
LV                                                                       12                                                           LV
 ---pagebreak---    mājsaimniecības locekļiem, kurā katra rinda un aile atbilst vienam - Partneris(-e)
   mājsaimniecības loceklim un kurā attiecības starp locekļiem norāda ar
                                                                                - Vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās
   standarta kategorijām šūnās, kurās attiecīgo locekļu rinda un aile
                                                                                partnerattiecībās
   krustojas, proti:
   - “Partneri” definē saskaņā ar juridisko vai de facto partnerattiecību vai       - Partneris(-e) vai kopdzīves partneris(-e)
   attiecību statusu.                                                            - Dēls vai meita
   -“Vīru” vai “sievu”, vai “partneri reģistrētās partnerattiecībās” identificē     - Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita
   saskaņā ar juridisko ģimenes stāvokli, t. i., katras personas (juridisko)
   laulības statusu saskaņā ar laulību regulējošiem valsts tiesību aktiem (vai      - Padēls vai pameita
   tradīcijām), proti, de jure statusu, ieskaitot partnerus reģistrētās - Znots vai vedekla
   partnerattiecībās. Viendzimuma pāru locekļi var būt “vīrs vai sieva, vai
   partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās”, ja attiecības noslēgtas saskaņā - Mazbērns
   ar laulību regulējošiem valsts tiesību aktiem (vai tradīcijām).               - Vecāks
   - “Partneri” vai “kopdzīves partneri” identificē saskaņā ar de facto             - Miesīgais vecāks vai adoptētājs
   attiecībām, t. i., katras personas partnerattiecību vai attiecību statusu,
   ņemot vērā viņas faktiskos dzīves apstākļus mājsaimniecībā.                      - Patēvs vai pamāte
   - “Dēls” vai “meita”, neatkarīgi no tā, vai miesīgais dēls vai meita, - Vīra vai sievas vecāks
   adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita.
                                                                                - Vecvecāks
   - “Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita”
   attiecas uz miesīgo (bioloģisko) un adoptēto ģimenes locekli vai pabērnu - Brālis vai māsa
   (neatkarīgi no vecuma vai partnerattiecību vai attiecību statusa), kura          - Miesīgais brālis vai māsa
   pastāvīgā dzīvesvieta ir vismaz viena vecāka mājsaimniecībā. “Adopcija”
   ir citu vecāku bioloģiska bērna pieņemšana un izturēšanās pret viņu kā           - Pusbrālis vai pusmāsa
   pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi. Tiesas procesa ceļā - Cits radinieks
   adoptētais bērns — neatkarīgi no tā, vai tam ir radniecīgas saites ar
   adoptētāju vai ne — iegūst adoptējošo vecāku bioloģiska bērna tiesības - Cita persona, kas nav radinieks
   un statusu.                                                                   - Nav norādīts1
   - “Pabērns vai pameita” attiecas uz situāciju, kurā patēvs/pamāte pret
   sava partnera(-es) bērnu izturas kā pret savu paša(-s) bērnu, ciktāl to
LV                                                           13                                                                     LV
 ---pagebreak---                   paredz valsts likumi, bērnu neadoptējot.
                  - “Znots vai vedekla” ir persona, kas ir paša bērna likumīgais(-ā) vai de
                  facto partneris(-e).
                  - “Mazbērns” ir paša bērna bērns, tostarp miesīgā, adoptētā un pabērna
                  bērns.
                  - “Vecāks” ir “miesīgā vai adoptētā dēla vai meitas” (miesīgais vecāks
                  vai adoptētājs) vai “padēla vai pameitas” (patēvs vai pamāte) vecāks.
                  - “Vīra vai sievas vecāks” ir persona, kas ir likumīgā vai de facto
                  partnera(-es) vecāks.
                  - “Vecvecāks” ir paša vecāka vecāks, tostarp miesīgā, adoptētāja un
                  patēva vai pamātes.
                  - “Brālis vai māsa” attiecas uz bioloģiskajiem un adoptētājiem brāļiem
                  vai māsām un pusbrāļiem vai pusmāsām.
                  - “Cits radinieks” attiecas uz citiem radiniekiem, kas nav iekļauti iepriekš
                  minētajā sarakstā, piemēram, brālēnu vai māsīcu, tēva vai mātes māsu,
                  tēva vai mātes brāli, brāļa vai māsas meitu, brāļa vai māsas dēlu utt., un
                  tas attiecas arī uz mazbērna vīru vai sievu, vīra vai sievas vecvecāku un
                  svaini (gan vīrieti, gan sievieti).
                  - “Cita persona, kas nav radinieks” attiecas uz personām, kas nav
                  radinieki, piemēram, viesauklēm, draugiem vai izglītojamajiem, kas
                  dzīvo kopā, utt. Arī audžubērni ir jāiekļauj šajā kategorijā.
  Mājsaimniecības Mājsaimniecības lielumu definē kā privātas mājsaimniecības kopējo - Kopējais mājsaimniecības locekļu skaits
  lielums         locekļu skaitu.                                                              - Nav norādīts
                  Mainīgais lielums sniedz informāciju par mājsaimniecības locekļu
                  precīzo skaitu.
LV                                                                        14                                                  LV
 ---pagebreak---   Mājsaimniecības Mainīgais lielums attiecas uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem privāta        - Īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas
  īpašumtiesību   mājsaimniecība apdzīvo visu dzīvojamo vienību vai tās daļu, kur:
  statuss                                                                                - Īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku
                  Kategorijas “īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku” un “īpašnieks bez           - Īrnieks, īre par tirgus cenu
                  neatmaksātas hipotēkas” ir jāizmanto attiecībā uz privātām
                  mājsaimniecībām, kurās vismaz viens minētās mājsaimniecības loceklis        - Īrnieks, īre par samazinātu cenu
                  ir tās dzīvojamās vienības īpašnieks, kurā dzīvo mājsaimniecība,            - Īrnieks, īre nav jāmaksā
                  neatkarīgi no tā, vai kāds cits mājsaimniecības loceklis ir visas
                  dzīvojamās vienības vai tās daļas īrnieks. Persona ir īpašnieks, ja viņam   - Nav norādīts1
                  vai viņai ir īpašumtiesības apliecinošs dokuments, neatkarīgi no tā, vai
                                                                                - Neattiecas
                  mājoklis ir pilnībā apmaksāts vai ne. Persona, kura atgūs īpašumtiesības,
                  būtu jāuzskata par īpašnieku.
                  Kategorija “īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku” attiecas uz situācijām,
                  kad īpašniekam ir jāatmaksā vismaz viena neatmaksāta hipotēka vai
                  neatmaksāti procenti par hipotēku, vai abi, kas paņemta, lai nopirktu šo
                  dzīvojamo vienību.
                  Kategorija “īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas” attiecas uz situācijām,
                  kad nav ne neatmaksātas hipotēkas, ne procentu, kas jāatmaksā par
                  hipotēku. Atmaksa par hipotēku vai mājokļu aizdevumiem, vai abiem,
                  attiecībā uz jebkuru citu dzīvojamo vienību (piemēram, otru mājokli) vai
                  par remontiem, atjaunošanu, uzturēšanu vai jebkādiem mērķiem, kas nav
                  saistīti ar mājokli, netiek ņemta vērā.
                  Kategorijas “īrnieks, īre par tirgus cenu” vai “īrnieks, īre par samazinātu
                  cenu” ir jāizmanto mājsaimniecībām, kurās vismaz viens loceklis ir tās
                  dzīvojamās vienības īrnieks (dzīvojamā vienība, ko īrē no īpašnieka) vai
                  apakšīrnieks (dzīvojamā vienība, ko apakšizīrējis kāds, kurš pats ir
                  īrnieks), kurā viņš vai viņa dzīvo, un kurās neviens mājsaimniecības
                  loceklis nav minētās dzīvojamās vienības īpašnieks.
LV                                                                        15                                                         LV
 ---pagebreak---                   Kategorija “īrnieks, īre par tirgus cenu” attiecas uz mājsaimniecībām,
                  kurās vismaz viens loceklis ir īrnieks vai apakšīrnieks, kas maksā īri par
                  dominējošām vai tirgus cenām. Kategorija attiecas arī tad, ja īre par tirgus
                  cenu ir samaksāta, bet tiek daļēji vai pilnībā atgūta no mājokļa pabalstiem
                  vai citiem avotiem, tostarp valsts, labdarības vai privātiem avotiem.
                  Kategorija “īrnieks, īre par samazinātu cenu” attiecas uz
                  mājsaimniecībām, kuras dzīvojamās vienībās dzīvo par samazinātu cenu,
                  t. i., cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (bet ne bez īres maksas), un tā
                  ietver gadījumus, kad cenas samazinājumu piešķir
                           a) saskaņā ar likumu;
                           b) saistībā ar sociālo mājokļu shēmu;
                           c) privātu iemeslu dēļ;
                           d) darba devējs.
                  Kategorija “īrnieks, īre nav jāmaksā” attiecas uz mājsaimniecībām, kuras
                  dzīvojamās vienībās dzīvo bez īres maksas, t. i., kurās īre netiek maksāta,
                  un tā ietver gadījumus, kad bezmaksas īri piešķir
                           a) saskaņā ar likumu;
                           b) saistībā ar sociālo mājokļu shēmu;
                           c) privātu iemeslu dēļ;
                           d) darba devējs.
                  Kategorija “neattiecas” aptver visas privātās mājsaimniecības, kuras
                  nedzīvo tradicionālos mājokļos, kā definēts Komisijas Regulā (EK) Nr.
                  1201/2009.
  Mājsaimniecības  Mainīgais lielums ziņo par privātas mājsaimniecības pašreizējiem - Zemāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto
  pašreizējie      mēneša neto ienākumiem, t. i., visu mājsaimniecības locekļu individuāli
LV                                                                         16                                                   LV
 ---pagebreak---   mēneša neto  vai kā kopuma saņemto ienākumu summu, ieskaitot ienākumus no darba, ienākumu grupa
  ienākumi     sociālos pabalstus un citus naudas ienākumus un atskaitot naudas - Zemu līdz vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša
               pārvedumus, kas samaksāti citām mājsaimniecībām, — pēc nodokļu un neto ienākumu grupa
               sociālās apdrošināšanas iemaksu nomaksas.
                                                                                - Vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto
               Mainīgā lieluma mērķis ir sniegt informāciju par mājsaimniecības ienākumu grupa
               ienākumiem, kas mēnesī vidēji pieejami tēriņiem vai uzkrāšanai. Ja
               mājsaimniecības ienākumi katru mēnesi ievērojami atšķiras, jāsniedz - Vidēju līdz augstu ekvivalento pašreizējo mēneša
               novērtējums par tipiskajiem vai parastajiem mēneša neto ienākumiem, neto ienākumu grupa
               kas atspoguļo pašreizējo mājsaimniecības ienākumu situāciju. Ja - Augstāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto
               mājsaimniecības mēneša ienākumi ievērojami atšķiras gada griezumā, ienākumu grupa
               piemēram, sezonas aktivitātes gadījumā, ir jāsniedz gada ienākumu
               vidējie ienākumi mēnesī.                                              - Mājsaimniecības pašreizējie kopējie mēneša neto
                                                                                ienākumi (skaitlis, kas izteikts valsts valūtā)
              Pašreizējie mēneša neto ienākumi ir jāsniedz kā mājsaimniecības                     1
              pašreizējie kopējie neto ienākumi vai kā viena no piecām ekvivalento - Nav norādīts
              ienākumu grupām.
              Robežvērtības starp piecām ekvivalento ienākumu grupām nosaka pēc
              mainīgo lielumu sadalījuma kvintilēm un definē šādi:
              - “Zemāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst
              mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir zem pirmās
              kvintiles.
              - “Zemu līdz vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa”
              atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds
              ar pirmo kvintili vai lielāks par to un ir zem otrās kvintiles.
              - “Vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst
              mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar otro
              kvintili vai lielāks par to un ir zem trešās kvintiles.
              - “Vidēju līdz augstu ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu
              grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir
LV                                                                     17                                                              LV
 ---pagebreak---               vienāds ar trešo kvintili vai lielāks par to un ir zem ceturtās kvintiles.
              - “Augstāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst
              mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar
              ceturto kvintili vai lielāks par to.
              Ekvivalences metode ir svaru piemērošana mājsaimniecības locekļiem,
              lai atspoguļotu mājsaimniecības lieluma un sastāva atšķirības, proti:
              pirmajam mājsaimniecības loceklim vecumā no 14 gadiem piemēro 1,0
              svaru, otrajam un katram nākamajam loceklim vecumā no 14 gadiem —
              0,5 un katram bērnam, kas ir jaunāks par 14 gadiem, — 0,3.
              Mainīgais lielums nošķir, vai pamatdarba ilgums ir ierobežots (t. i., darbs Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no
  Pamatdarba  vai līgums beigsies pēc iepriekš noteikta perioda) vai arī tas ir balstīts uz konteksta katrai mikrodatu vākšanai:
  pastāvīgums pastāvīgu līgumu bez noteikta termiņa. Mainīgais lielums attiecas uz
              nodarbinātas personas, kas strādā kā darba ņēmēja, pamatdarbu.                - Terminēts līgums
              Terminu “darbs” izmanto, atsaucoties uz nodarbinātību. Kritērijs, kas -- terminēts rakstisks līgums
              nosaka, vai persona ir nodarbināta, ir atkarīgs no konteksta katrai -- terminēta mutiska vienošanās
              mikrodatu vākšanai.                                                           - Pastāvīgs darbs
              Viens darbs ir uzdevumu un pienākumu kopums, ko veic vienas -- pastāvīgs rakstisks līgums
              saimnieciskās vienības labā. Personām var būt viens darbs vai vairāki -- pastāvīga mutiska vienošanās
              darbi. Attiecībā uz darba ņēmējiem katru līgumu var uzskatīt par - Nav norādīts1
              uzdevumu un pienākumu atsevišķu kopumu un līdz ar to — par atsevišķu                      2
              darbu. Vairāku darbu gadījumā pamatdarbs ir darbs, kurā parasti - Neattiecas
              nostrādāto stundu skaits ir lielāks, kā noteikts starptautiskajos darba laika
              statistikas standartos.
              Darbs ar terminētu līgumu beigsies pēc iepriekš noteikta perioda (ar
              zināmu datumu) vai pēc perioda, kas iepriekš nav zināms, tomēr ir
              definēts, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, kāda
              uzdevuma pabeigšana vai kāda darba ņēmēja, kas uz laiku tika aizstāts,
              prombūtnes perioda beigas.
LV                                                                      18                                                                 LV
 ---pagebreak---                     Darbs ar līgumu, kuram nav iepriekš noteikts, kad tas beigsies, tiek
                    uzskatīts par pastāvīgu darbu.
                    Tas, ko uzskata par darbu, ir līgumiska vai neoficiāla, vai mutiska
                    vienošanās par darba tiesiskajām attiecībām un nevis gaidas, ka
                    respondentam varētu nākties zaudēt darbu, viņa vai viņas plāns aiziet no
                    darba, viņa vai viņas vēlme palikt darbā vai varbūtība tur palikt pastāvīgi.
                    Mainīgais lielums attiecas uz pašreizējo nodarbinātas personas, proti,       - Jā
                    darba ņēmēja, pamatdarbu, un nošķir darba ņēmējus ar pārraudzības            - Nē
                    pienākumiem un bez tiem. Tiek uzskatīts, ka personai ir pārraudzības
  Pārraudzības      pienākumi, ja tā oficiāli pārrauga vismaz vēl vienas personas darbu.         - Nav norādīts1
  pienākumi         Pienākumi attiecībā uz mācekļiem un praktikantiem nav uzskatāmi par          - Neattiecas2
                    pārraudzību un arī kvalitātes kontrole (pakalpojumu izlaides, bet ne citu
                    personu veiktā darba pārbaude) vai konsultācijas nav uzskatāmas par
                    pārraudzību.
                    Mainīgais lielums attiecas uz nodarbinātas personas pašreizējo               - Gads, kad persona sāka strādāt pie pašreizējā
  Gads, kurā        pamatdarbu un ziņojumiem par gadu, kad persona sāka strādāt pie sava         darba devēja vai kā pašnodarbināta persona
  persona sāka      pašreizējā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona savā pašreizējā        pašreizējā pamatdarbā (izteikts ar četriem
  strādāt pie sava  uzņēmējdarbībā.                                                              cipariem)
  pašreizējā darba
  devēja vai kā                                                                                - Nav norādīts1
  pašnodarbināta                                                                                - Neattiecas2
  persona
                    Mainīgais lielums attiecas uz nodarbinātas personas pamatdarbu un ziņo - Precīzs personu skaits, ja robežās no 1 līdz 9
  Vietējās vienības par to personu skaitu, kuras strādā vietējā vienībā, tostarp to personu - 10 līdz 19 personas
  lielums attiecībā skaitu, kuras strādā vienības atrašanās vietā, kā arī to personu skaitu,
  uz pamatdarbu     kuras strādā ārpus tās, bet organizatoriski pieder pie tās, un kuras vienība - 20 līdz 49 personas
                    apmaksā. Tajā ietilpst arī strādājoši īpašnieki un partneri, kas regulāri
LV                                                                          19                                                                   LV
 ---pagebreak---                         strādā vienībā, un neapmaksāti ģimenē strādājošie, kā arī nepilna laika - 50 līdz 249 personas
                        darba ņēmēji, kuri ir iekļauti algu sarakstā. Algu sarakstā ir iekļauti arī - 250 personas vai vairāk
                        sezonas strādnieki, mācekļi, praktikanti un mājās strādājošie.
                                                                                - Nezinu, bet mazāk par 10 personām
                       Vietējā vienība ir uzņēmums vai tā daļa, kas izvietota ģeogrāfiski
                        noteiktā vietā.                                                                          - Nezinu, bet 10 personas vai vairāk
                                                                                - Nav norādīts1
                                                                                - Neattiecas2
                       Mainīgais lielums sniedz informāciju par to, vai persona, kas nav                         - Persona nekad nav bijusi nodarbināta
                       nodarbināta, iepriekš ir bijusi nodarbināta (saskaņā ar Starptautiskās
                                                                                - Personai ir nodarbinātības pieredze,           kas
                       Darba organizācijas nodarbinātības7 definīciju), un par to, vai iepriekšējā
                       nodarbinātības pieredze aprobežojās vai neaprobežojās tikai ar gadījuma                   aprobežojas tikai ar gadījuma darba pieredzi
                       darba pieredzi.                                                                           - Personai ir nodarbinātības pieredze, kas nav tikai
                       Kategorija “Persona nekad nav bijusi nodarbināta” ietver personas, gadījuma darba pieredze
                       kurām nekad nav bijusi nekāda nodarbinātības pieredze.                                    - Nav norādīts1
                       Kategorija “Personai ir nodarbinātības pieredze, kas aprobežojas tikai ar
                                                                                - Neattiecas2
  Iepriekšējās         gadījuma darba pieredzi” ietver personas, kurām ir bijusi nodarbinātības
  nodarbinātības       pieredze, un šī pieredze aprobežojas tikai ar gadījuma darbu. Šā mainīgā
  pieredzes esība      lieluma nolūkā darbs kā obligātajā militārajā dienestā iesauktajam nebūtu
                       jāuzskata par nodarbinātības pieredzi.
                       Kategorija “Personai ir nodarbinātības pieredze, kas nav tikai gadījuma
                       darba pieredze” ietver personas, kurām ir bijusi nodarbinātības pieredze,
                       izņemot gadījumus, kad šī pieredze aprobežojas tikai ar gadījuma darbu.
  7
         Personas, kurām nekad nav bijusi nodarbinātības pieredze darbā par samaksu vai peļņu, ar vismaz vienu darba stundu nedēļā.
LV                                                                                20                                                                             LV
 ---pagebreak---   Dalība          Mainīgais lielums mēra personas dalību formālajā izglītībā un apmācībā, - Jā
  formālajā       nosakot, vai persona pārskata periodā (jānosaka katrai mikrodatu - Nē
  izglītībā un    vākšanai) kā izglītojamais vai māceklis ir uzņemta formālās izglītības
  apmācībā        programmā.                                                                   - Nav norādīts1
  (izglītojamais
  vai māceklis)                                                                                - Neattiecas2
  pārskata
  periodā
  Pašreizējā vai  Mainīgais lielums mēra pēdējā formālās izglītības vai apmācības              Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no
  pēdējā formālās pasākuma līmeni, kurā persona piedalījās konkrētā pārskata periodā           konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā
  izglītības vai  (jānosaka katrai mikrodatu vākšanai), saskaņā ar izglītības programmām       uz katru kategoriju ISCED-P kodus norāda, ja ir
  apmācības       paredzētajām Starptautiskās standartizētās izglītības klasifikācijas (2011)5 “viens pret vienu” attiecība starp kategoriju un
  pasākuma        (ISCED-P 2011) kategorijām.                                                  kodu:
  līmenis
                                                                                ISCED 0 Agrīna pirmsskolas izglītība       0
                                                                                ISCED 1 Pamatizglītības pirmais posms      1
                                                                                ISCED 2 Pamatizglītības otrais posms       2
                                                                                ISCED 3 Vidējā izglītība                   3
                                                                                ISCED 3        Vidējā  izglītība —
                                                                                34
                                                                                vispārējā
                                                                                ISCED 3 Vidējā         izglītība —
                                                                                35
                                                                                profesionālā
                                                                                ISCED 3 Vidējā izglītība         —
                                                                                -
                                                                                orientācija nav zināma8
                                                                                ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav
                                                                                4
                                                                                augstākā izglītība
LV                                                                        21                                                                     LV
 ---pagebreak---                                                                                ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas
                                                                                44
                                                                                nav augstākā izglītība, — vispārējā
                                                                                ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas
                                                                                nav     augstākā     izglītība,   —    45
                                                                                profesionālā
                                                                                ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas
                                                                                nav     augstākā     izglītība,   —     -
                                                                                8
                                                                                orientācija nav zināma
                                                                                ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība        5
                                                                                ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība
                                                                                54
                                                                                — vispārējā
                                                                                ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība
                                                                                55
                                                                                — profesionālā
                                                                                ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība
                                                                                -
                                                                                — orientācija nav zināma8
                                                                                ISCED 6 Bakalaura vai līdzvērtīgs
                                                                                6
                                                                                līmenis
                                                                                ISCED 7 Maģistra vai līdzvērtīgs līmenis    7
                                                                                ISCED 8 Doktora vai līdzvērtīgs līmenis     8
                                                                                Nav norādīts1
                                                                                Neattiecas2
  Gads, kad        Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības līmenis (izteikts ar - Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības
  sekmīgi pabeigts
LV                                                                   22                                                                     LV
 ---pagebreak---   augstākais              četriem cipariem).                                                                          līmenis (4 cipari)
  izglītības līmenis Mainīgais lielums attiecas uz gadu, kad sekmīgi tika pabeigts augstākais - Nav norādīts1
                           izglītības līmenis, un uz personām ar pamatizglītības pirmā posma iegūto - Neattiecas2
                           izglītības līmeni (ISCED 1) vai augstāku līmeni.
                          Kategorija “neattiecas” ietver personas, kurām nav formālās izglītības vai
                          iegūtais izglītības līmenis ir zemāks par pamatizglītības pirmo posmu
                          (ISCED 1). Kategorija “neattiecas” ir arī jāizmanto, lai skaitītu statistikas
                          vienības, kas ir daļa no datu avota kopas, bet attiecībā uz kurām tā
                          sistemātiski neziņo nekādu informāciju par mainīgo lielumu (piemēram,
                          personas, kas jaunākas par konkrētu vecumu).
                          Personu augstākā sekmīgi pabeigtā izglītības līmeņa joma ar ISCED 3 Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no
                          iegūto izglītības līmeni vai augstāku līmeni.                                               konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā
                          Augstākā sekmīgi pabeigtā izglītības līmeņa joma pamatojas uz “ISCED uz katru kategoriju ISCED-F kodus norāda, ja ir
                                                                                “viens pret vienu” attiecība starp kategoriju un
                          izglītības un apmācības jomām” (ISCED-F 2013)8. Joma ir plaša joma,                               9
                          nozare vai satura sfēra, uz kuru attiecas izglītības programma vai kodu :
                          kvalifikācija.
                                                                                Vispārīgas programmas un kvalifikācijas     00
  Augstākā                Kategorija “neattiecas” ietver personas, kurām nav formālās izglītības vai
  sekmīgi pabeigtā iegūtais izglītības līmenis ir zemāks par ISCED 3.                                                      Pamatprogrammas                    un
                                                                                001
  izglītības līmeņa                                                                                pamatkvalifikācijas
  joma                                                                                Rakstpratība un rēķinpratība            002
                                                                                Personiskās prasmes un attīstība        003
                                                                                Sīkāk       neprecizētas   vispārīgas
                                                                                (009)
                                                                                programmas un kvalifikācijas
                                                                                Izglītība                                   01
                                                                                Izglītība                               011
  8
          http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/isced-fields-of-education-and-training-2013-en.pdf (pieejams angļu un franču valodā).
  9
          Kodi (009), (029), (039), (049), (059), (079), (089), (099) un (109) nav ISCED kodi.
LV                                                                                23                                                                          LV
 ---pagebreak---          Ar           izglītību            saistītas
         starpdisciplināras programmas un             018
         kvalifikācijas
      Mākslas un humanitārās zinātnes                  02
         Mākslas                                      021
         Humanitārās        zinātnes      (izņemot
                                                      022
         valodas)
         Valodas                                      023
         Ar mākslām un humanitārajām
         zinātnēm saistītas starpdisciplināras        028
         programmas un kvalifikācijas
         Sīkāk neprecizētas        mākslas        un
                                                     (029)
         humanitārās zinātnes
      Sociālās zinātnes,        žurnālistika      un
                                                       03
      informācijas zinātne
         Sociālās un uzvedības zinātnes               031
         Žurnālistika un informācijas zinātne         032
         Ar sociālajām zinātnēm, žurnālistiku
         un informācijas zinātni saistītas
                                                      038
         starpdisciplināras programmas un
         kvalifikācijas
         Sīkāk neprecizētas sociālās zinātnes,
                                                     (039)
         žurnālistika un informācijas zinātne
      Uzņēmējdarbība,        administrācija       un
                                                       04
      tiesības
LV 24                                                      LV
 ---pagebreak---          Uzņēmējdarbība un administrācija          041
         Tiesības                                  042
         Ar uzņēmējdarbību, administrāciju un
         tiesībām saistītas starpdisciplināras     048
         programmas un kvalifikācijas
         Sīkāk neprecizēta uzņēmējdarbība,
                                                  (049)
         administrācija un tiesības
      Dabaszinātnes, matemātika un statistika       05
         Bioloģijas    zinātnes    un   saistītas
                                                   051
         zinātnes
         Vide                                      052
         Eksaktās dabaszinātnes                    053
         Matemātika un statistika                  054
         Ar dabaszinātnēm, matemātiku un
         statistiku saistītas starpdisciplināras   058
         programmas un kvalifikācijas
         Sīkāk neprecizētas dabaszinātnes,
                                                  (059)
         matemātika un statistika
      Informācijas        un      komunikācijas
                                                    06
      tehnoloģijas (IKT)
         Informācijas      un     komunikācijas
                                                   061
         tehnoloģijas
LV 25                                                   LV
 ---pagebreak---          Ar informācijas un komunikācijas
         tehnoloģijām        (IKT)       saistītas
                                                    068
         starpdisciplināras programmas un
         kvalifikācijas
      Inženierija, rūpniecība un būvniecība          07
         Inženierija un inženierijas profesijas     071
         Rūpniecība un pārstrāde/apstrāde           072
         Arhitektūra un būvniecība                  073
         Ar     inženieriju,    rūpniecību      un
         būvniecību                      saistītas
                                                    078
         starpdisciplināras    programmas un
         kvalifikācijas
         Sīkāk       neprecizēta      inženierija,
                                                   (079)
         rūpniecība un būvniecība
      Lauksaimniecība,           mežsaimniecība,
                                                     08
      zivsaimniecība un veterinārija
         Lauksaimniecība                            081
         Mežsaimniecība                             082
         Zivsaimniecība                             083
         Veterinārija                               084
         Ar lauksaimniecību, mežsaimniecību,
         zivsaimniecību       un     veterināriju
                                                    088
         saistītas             starpdisciplināras
         programmas un kvalifikācijas
LV 26                                                    LV
 ---pagebreak---         Sīkāk neprecizēta lauksaimniecība,
        mežsaimniecība, zivsaimniecība un       (089)
        veterinārija
      Veselības     aprūpe     un      sociālie
                                                  09
      pakalpojumi
        Veselības aprūpe                         091
        Sociālie pakalpojumi                     092
        Ar veselības aprūpi un sociālajiem
        pakalpojumiem                 saistītas
                                                 098
        starpdisciplināras programmas un
        kvalifikācijas
        Sīkāk neprecizēta veselības aprūpe un
                                                (099)
        sociālie pakalpojumi
      Pakalpojumi                                 10
        Individuālie pakalpojumi                 101
        Higiēnas        un      arodveselības
                                                 102
        pakalpojumi
        Drošības pakalpojumi                     103
        Transporta pakalpojumi                   104
        Ar       pakalpojumiem        saistītas  108
        starpdisciplināras programmas un
        kvalifikācijas
        Sīkāk neprecizēti pakalpojumi           (109)
      Nav norādīts
      Neattiecas
LV 27                                                 LV
 ---pagebreak---   Uzturēšanās   Uzturēšanās ilgums dzīvesvietas valstī pilnos gados apraksta laika          - Persona ir dzimusi šajā valstī un nekad nav
  ilgums        intervālu, kas pagājis kopš laika, kad persona pēdējo reizi iedibināja savu dzīvojusi ārvalstī vismaz 1 gadu
  dzīvesvietas  pastāvīgo dzīvesvietu ziņotājvalstī, un to izsaka pilnos gados kā vienu no
  valstī pilnos                                                                             - Gadu skaits šajā valstī (kopš pēdējo reizi tika
                šīm iespējām:
  gados                                                                                iedibināta pastāvīgā dzīvesvieta šajā valstī) (2
                - Persona ir dzimusi šajā valstī un nekad nav dzīvojusi ārvalstī vismaz 1 cipari)
                gadu, aptverot tās personas, kas ir dzimušas ziņotājvalstī un kuru - Nav norādīts1
                pastāvīgā dzīvesvieta vismaz 1 gadu nekad nav bijusi valstī, kas nav
                ziņotājvalsts.                                                              - Neattiecas2
                 - Gadu skaits valstī, kopš pēdējo reizi tika iedibināta pastāvīgā
                dzīvesvieta šajā valstī, — vesels skaitlis, kas apraksta laika posmu no
                brīža, kad persona pēdējo reizi iedibināja savu pastāvīgo dzīvesvietu, un
                atsauces datumu (konkrēts katrai sociālo mikrodatu vākšanai) pilnos
                gados.
LV                                                                     28                                                                     LV
 ---pagebreak---   Vispārējā    Vispārējā veselības stāvokļa pašvērtējums ir personas subjektīvs     - Ļoti labs
  veselības    novērtējums par savu veselību kopumā (nevis par pašreizējo veselības
  stāvokļa     stāvokli vai iespējamām īslaicīgām veselības problēmām), tostarp par
                                                                                - Labs
  pašvērtējums dažādiem veselības aspektiem, t. i., fizisko un emocionālo darbību,  - Vidējs (ne labs, ne slikts)
               garīgo veselību (aptverot psiholoģisko labjutību un garīga rakstura  - Slikts
               traucējumus) un biomedicīniskajām pazīmēm un simptomiem.
                                                                                - Ļoti slikts
                                                                                - Nav norādīts1
                                                                                - Neattiecas2
LV                                                               29                                               LV
 ---pagebreak---   Ilgstoša  Mainīgais lielums “ilgstošas veselības problēmas” ir personas subjektīvs   - Jā
  veselības novērtējums par savām hroniskajām veselības problēmām, aptverot
  problēma                                                                             - Nē
            dažādus fiziskus, emocionālus, ar uzvedību saistītus un garīgus veselības,
            slimību un traucējumu aspektus, kā arī sāpes, sliktu veselību, ko          - Nav norādīts1
            izraisījuši nelaimes gadījumi un traumas, vai iedzimtas saslimšanas.       - Neattiecas2
            Ilgstoša vai hroniska saslimšana ir pastāvīga, un paredzams, ka tai būs
            nepieciešams ilgs uzraudzības, novērošanas vai aprūpes periods.
            Ilgstošām slimībām vai veselības problēmām vajadzētu būt ilgušām (vai
            atkārtoti uzliesmojušām) vai paredzams, ka tās varētu ilgt (atkārtoties)
            vismaz 6 mēnešus.
            Kategorija “jā” attiecas uz vienu vai vairākām ilgstošām vai hroniskām
            veselības problēmām, un “nē” nozīmē, ka nav nekādas ilgstošas vai
            hroniskas veselības problēmas, kā to uzskata respondents.
LV                                                                30                                   LV
 ---pagebreak---   Darbību      Mainīgais lielums mēra ilgstoša (vismaz 6 mēnešu) ierobežojuma vai - Būtiski ierobežotas
  ierobežojumi ierobežojumu individuālo pašnovērtēto līmeni veselības problēmas vai
  veselības                                                                               - Ierobežotas, bet ne būtiski
               problēmu dēļ (fiziskas, garīgas vai emocionālas, tostarp traucējumi vai
  problēmu dēļ ierobežojumi vecuma dēļ) saistībā ar dalību darbībās, ko persona citādi - Nemaz nav ierobežotas
               parasti uzsāktu vai veiktu.
                                                                                - Nav norādīts1
               Darbību definē kā uzdevumu vai pasākumu, ko veic persona. Darbības                     2
               ierobežojumus definē kā personas grūtības veikt kādu darbību, kas - Neattiecas
               novērtētas pēc vispārpieņemta kopas standarta, attiecībā pret kultūras un
               sociālajām vēlmēm saistībā ar darbībām, ko cilvēki parasti veic, aptverot
               visu darba vai skolas, mājas un brīvā laika pasākumu spektru.
               Personām, kuru saslimšanas atkārtojas vai ir svārstīgas, būtu jāatsaucas
               uz visbiežāk sastopamo situāciju, kas ietekmē viņu parastās darbības:
               - “Būtiski ierobežotas” nozīmē, ka darbību nevar veikt vai pabeigt, vai to
               var izdarīt tikai ar ļoti lielām grūtībām un parasti ar citu cilvēku
               palīdzību.
               - “Ierobežotas, bet ne būtiski,” nozīmē, ka parastu darbību var veikt vai
               pabeigt, bet ar zināmām grūtībām, tomēr parasti bez citu personu
               palīdzības (vai palīdzība parasti nav nepieciešama katru dienu).
               - “Nemaz nav ierobežotas” nozīmē, ka parastas darbības var veikt vai
               pabeigt bez jebkādām grūtībām vai ka iespējams darbības ierobežojums
               nav bijis ilgāks par pēdējiem 6 mēnešiem.
LV                                                                    31                                                LV
 ---pagebreak---                    Mainīgais lielums ziņo par metodi, kas izmantota, lai savāktu informāciju - Personiska intervija ar papīra anketu (PAPI)
                   no respondenta. Ja datu vākšanai no respondenta tiek izmantoti vairāki - Datorizēta personiska intervija (CAPI)
                   veidi, mainīgais lielums ziņo par pārsvarā izmantoto veidu.
                                                                                - Datorizēta telefonintervija (CATI)
                   PAPI, CAPI un CATI gadījumā piedalās intervētājs. CAWI gadījumā
                   respondents pats veic aizpildīšanu un ievēro tīmekļa vietnē sniegtos - Datorizēta internetintervija (CAWI)
                   norādījumus.                                                                    - Cits
                   Kategoriju “cits” piemēro, ja pārējās kategorijas neietver izmantoto - Neattiecas
  Izmantotais      intervēšanas veidu, piemēram, pašaizpildīta intervija ar papīra anketu
  intervijas veids (PASI) vai tīmeklī nebalstīta datorizēta pašaizpildīta intervija (CASI).
                   Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir
                   datu avota kopas daļa, attiecībā uz kurām netiek sistemātiski ziņota
                   informācija par šo mainīgo lielumu, piemēram, gadījumā, ja personas ir
                   jaunākas par konkrētu vecumu, kā arī ja visa informācija ir iegūta no
                   reģistriem (t. i., administratīviem datiem) vai imputēta, vai abi, un
                   intervija nav notikusi.
                   Mainīgais lielums ziņo par to, vai pieprasīto informāciju sniedzis - Tieša piedalīšanās
                   izraudzītais respondents vai cita persona (aizstājējs respondents).             - Netieša piedalīšanās
                   Izraudzītais respondents ir persona, kas ir norādīta noteikumos par katru - Nav norādīts1
                   mikrodatu vākšanu un kurai ir lūgts sniegt informāciju.
  Piedalīšanās                                                                                - Neattiecas
                   “Tieša piedalīšanās” attiecas uz situāciju, kad izraudzītais respondents
  veids            pats sniedz pieprasīto informāciju. Tieša piedalīšanās ietver arī
  apsekojumā       gadījumus, kad izraudzītais respondents ir sniedzis pieprasīto informāciju
                   ar citas personas palīdzību (piemēram, tulkojumu, fizisku palīdzību) un ir
                   apstiprinājis sniegtās atbildes.
                   “Netieša piedalīšanās” attiecas uz situāciju, kad informāciju, kas ir
LV                                                                           32                                                             LV
 ---pagebreak---                   pieprasīta izraudzītajam respondentam, ir sniegusi trešā persona (t. i.,
                  aizstājējs respondents), un to nav apstiprinājis izraudzītais respondents.
                  Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir
                  datu avota kopas daļa, attiecībā uz kurām netiek sistemātiski ziņota
                  informācija par šo mainīgo lielumu, kā arī gadījumā, ja visa informācija
                  ir iegūta no reģistriem (t. i., administratīviem datiem) vai imputēta, vai
                  abi, un intervija nav notikusi.
                  Primārā strata atbilst katrai novērojamai vienībai (atsevišķai personai vai - Stratas identifikators
                  mājsaimniecībai), ja mērķkopa (vai tās daļa) ir stratificēta izlases - Neattiecas
                  plānojuma pirmajā posmā, nodrošinot identifikācijas kodus dažādajām
                  stratām (stratas identifikators). Kopas stratifikācija nozīmē to sadalīt
                  apakškopās, kas nepārklājas un kuras sauc par stratām. Pēc tam katrā
                  stratā izvēlas neatkarīgas izlases.
                  Reģistrētā informācija vienmēr attiecas uz situāciju attiecīgās statistikas
                  vienības (atsevišķas personas vai mājsaimniecības) izvēles laikā.
  Strata          Kategorija “stratas identifikators” norāda tās stratas identifikācijas kodu,
                  pie kuras pieder katra novērojamā vienība (persona vai mājsaimniecība).
                  Stratas identifikācijas kodi ir jāizmanto gadījumā, ja mērķkopa ir
                  stratificēta vai ir ņemtas vērā ļoti reprezentatīvas primārās atlases
                  vienības (PSU).
                  Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto gadījumā, ja mērķkopa nav
                  stratificēta izlases veidošanas procesa pirmajā posmā (t. i., ja izlase ir
                  iegūta, izmantojot vienkāršu gadījumatlasi vai klasteratlasi) un nav
                  ņemtas vērā ļoti reprezentatīvas PSU.
  Primārā atlases Mainīgais lielums ziņo par primāro atlases vienību (PSU), kas atbilst - Primārās atlases vienības identifikators
  vienība (PSU)
LV                                                                          33                                                     LV
 ---pagebreak---    katrai novērojamai vienībai (atsevišķai personai vai mājsaimniecībai), ja - Neattiecas
   mērķkopa ir sadalīta klasteros, nodrošinot identifikācijas kodus
   klasteriem vai PSU.
   Kopu sadala klasteros (t. i., apakškopās, kas nepārklājas) gadījumā, ja
   tieša elementu atlase ir neiespējama (sakarā ar to, ka nav izlases rāmja)
   vai arī tās īstenošana ir pārāk dārga (kopa ir plaši izdalīta ģeogrāfiskā
   ziņā). Pēc tam izlases veidošanas procesa pirmajā posmā izvēlas klasteru
   izlasi (PSU).
   Reģistrētā informācija vienmēr attiecas uz situāciju attiecīgās vienības
   (personas vai mājsaimniecības) izvēles laikā.
   Kategorija “primārās atlases vienības identifikators” norāda PSU
   identifikācijas kodu (starp izvēlētajām PSU), pie kā pieder katra
   novērojamā vienība (persona vai mājsaimniecība), ja izlases veidošanas
   pirmajā posmā mērķkopa ir sadalīta klasteros.
   Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, ja izlases veidošanas procesa
   pirmajā posmā mērķkopa nav sadalīta klasteros, t. i., ja izlase ir iegūta,
   izmantojot vienkāršu gadījumatlasi vai stratificētu gadījumatlasi).
LV                                                        34                              LV