title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/442 (2016. gada 23. marts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 170/2013, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos

text:
               24.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 78/49

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/442
   (2016. gada 23. marts),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 170/2013, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās līgumu,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu (1) un jo īpaši tā 41. un 16. pantu saistībā ar tā IV pielikuma 3. iedaļas a) punkta 4. apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 170/2013 (2) noteikti pārejas posma pasākumi cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos Savienībai. Minētās regulas II nodaļas 2. iedaļa attiecas uz tādu cukura pārpalikuma daudzumu noteikšanu un izņemšanu no tirgus, kas Horvātijā pieejami pievienošanās dienā. Konkrētāk, tajā noteikts termiņš, kādā šie cukura pārpalikuma daudzumi jānosaka un jāizņem no tirgus un kādā identificētajiem Horvātijas uzņēmējiem jāiesniedz apliecinājums par šo daudzumu izņemšanu no tirgus. Tajā noteikti arī atsauces periodi, kas jāizmanto, lai aprēķinātu maksājumus, kuri Horvātijai jāveic, ja cukura pārpalikuma daudzumi netiek izņemti no tirgus.

               (2)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1345/2014 (3) ir noteikti tie cukura pārpalikuma daudzumi Horvātijā, kuri uzkrāti pirms tās pievienošanās [Eiropas Savienībai] un kuri ir jāizņem no tirgus uz Horvātijas rēķina saskaņā ar termiņiem, kas noteikti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 170/2013, kurā grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1407 (4).

               (3)

               Horvātija 2016. gada 26. janvāra vēstulē ir informējusi Komisiju, ka, neapšaubīdama pienākumu izņemt no tirgus cukura pārpalikuma daudzumus, kā noteikusi Komisija, tā nav varējusi pilnībā novērst neparedzētas procesuālās grūtības, kas radušās, īstenojot pienākumu piespiest attiecīgos uzņēmējus izņemt minētos pārpalikuma daudzumus, un ka šo grūtību rezultātā tika pagarināti attiecīgās izņemšanas termiņi, turklāt Horvātija ir informējusi, ka tai ir vajadzīgs papildu laiks. Tāpēc ir lietderīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 paredzētos termiņus pagarināt par četriem mēnešiem.

               (4)

               Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 170/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulu (ES) Nr. 170/2013 groza šādi:

               1)

               regulas 9. panta 1. punktā vārdkopu “2016. gada 31. martam” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 31. jūlijam”;

               2)

               regulas 10. pantu groza šādi:

                           a)

                           vārdkopu “2016. gada 31. martam” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 31. jūlijam”;

                           b)

                           vārdkopu “2016. gada 30. novembrī” aizstāj ar vārdkopu “2017. gada 31. martā”;

               3)

               regulas 11. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktā vārdkopu “2016. gada 30. jūnijam” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 31. oktobrim”;

                           b)

                           panta 2. punkta ceturtajā daļā vārdkopu “2016. gada 31. martam” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 31. jūlijam”;

               4)

               regulas 12. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktā vārdkopu “2016. gada 31. jūlijam” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 30. novembrim”;

                           b)

                           panta 2. punktu groza šādi:

                                       i)

                                       punkta pirmajā daļā vārdkopu “2016. gada 31. martam” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 31. jūlijam”;

                                       ii)

                                       punkta otrajā daļā vārdkopu “2016. gada 30. novembrī” aizstāj ar vārdkopu “2017. gada 31. martā”;

                                       iii)

                                       punkta trešajā daļā vārdkopu “2016. gada 30. septembrim” aizstāj ar vārdkopu “2017. gada 31. janvārim”.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 23. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 112, 24.4.2012., 10. lpp.

      (2)  Komisijas 2013. gada 25. februāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 170/2013, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos (OV L 55, 27.2.2013., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2014. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1345/2014 par cukura, izoglikozes un fruktozes pārpalikuma daudzumu noteikšanu Horvātijā (OV L 363, 18.12.2014., 80. lpp.).

      (4)  Komisijas 2015. gada 19. augusta Īstenošanas regula (ES) 2015/1407, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 170/2013, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos (OV L 219, 20.8.2015., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/47 ( 2015. gada 14. janvāris ) par atļauju lietot no Bacillus licheniformis (DSM 21564) iegūtas alfa-amilāzes preparātu kā barības piedevu piena govīm (atļaujas turētājs DSM Nutritional Products Ltd , ko pārstāv DSM Nutritional Products Sp. Z.o.o )  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               15.1.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 9/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/47
   (2015. gada 14. janvāris)
   par atļauju lietot no Bacillus licheniformis (DSM 21564) iegūtas alfa-amilāzes preparātu kā barības piedevu piena govīm (atļaujas turētājs DSM Nutritional Products Ltd, ko pārstāv DSM Nutritional Products Sp. Z.o.o)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu izmantošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju no Bacillus licheniformis (DSM 21564) iegūtas alfa-amilāzes preparātam. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (3)

               Minētais pieteikums attiecas uz atļauju lietot no Bacillus licheniformis (DSM 21564) iegūtas alfa-amilāzes preparātu kā dzīvnieku barības piedevu piena govīm, un to prasīts klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 15. jūnija atzinumā (2) un 2013. gada 9. oktobra atzinumā (3) secināja, ka no Bacillus licheniformis (DSM 21564) iegūtas alfa-amilāzes preparātam ierosinātajos lietošanas apstākļos nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Turklāt Iestāde norādīja, ka piedevas lietošana ievērojami palielina izslaukumu laktācijas perioda pirmajā pusē. Tomēr tā uzskatīja, ka šis secinājums nav attiecināms uz visu laktācijas periodu. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas apgrozībā. Turklāt Iestāde pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par dzīvnieku barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

               (5)

               No Bacillus licheniformis (DSM 21564) iegūtas alfa-amilāzes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Atļauja
   Pielikumā aprakstīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 14. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  EFSA Journal 2012; 10(7):2777.

      (3)  EFSA Journal 2013; 11(10):3434.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  Aktīvās vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

                  4a21

                     DSM Nutritional Products Ltd, ko pārstāv DSM Nutritional Products Sp. Z.o.o

                  alfa-amilāze
                  EC 3.2.1.1

                     Piedevas sastāvs

                  No Bacillus licheniformis (DSM 21564) iegūtas alfa-amilāzes preparāts ar šādu minimālo aktivitāti:

                              cietā veidā: 160 KNU (1)/g;

                              šķidrā veidā: 240 KNU/g.

                     Aktīvās vielas raksturojums

                  No Bacillus licheniformis (DSM 21564) iegūta alfa-amilāze (EC 3.2.1.1)

                     Analītiskā metode
                      (2)

                  Alfa-amilāzes noteikšana:
                  kolorimetriska metode, kuras pamatā ir tādu krāsotu fragmentu kvantitatīva noteikšana, kuri rodas, alfa-amilāzei reaģējot ar sarkani iekrāsotu cietes substrātu.

                  Piena govis

                  —

                  300 KNU

                  —

                              1.

                              Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

                              2.

                              Lietošanai līdz četrpadsmitajai laktācijas nedēļai.

                              3.

                              Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                  2025. gada 4. februāris

         (1)  1 KNU ir fermenta daudzums, kas 37 °C temperatūrā un pie pH 7,0 vienā minūtē no 1,86 mM etilidēn-G7-p-nitrofenil-maltoheptaozīda atbrīvo 6 mikromolus p-nitrofenola.

         (2)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 330/2012 ( 2012. gada 18. aprīlis ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               19.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 330/2012
   (2012. gada 18. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 18. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  45,3

                  TN

                  105,7

                  TR

                  112,4

                  ZZ

                  87,8

                  0707 00 05

                  TR

                  144,8

                  ZZ

                  144,8

                  0709 93 10

                  MA

                  91,2

                  TR

                  92,5

                  ZZ

                  91,9

                  0805 10 20

                  EG

                  47,9

                  IL

                  74,1

                  MA

                  50,4

                  TN

                  54,8

                  TR

                  61,6

                  ZZ

                  57,8

                  0805 50 10

                  EG

                  34,3

                  TR

                  59,4

                  ZZ

                  46,9

                  0808 10 80

                  AR

                  78,0

                  BR

                  84,5

                  CA

                  128,3

                  CL

                  101,1

                  CN

                  74,8

                  MK

                  31,8

                  NZ

                  117,9

                  US

                  158,1

                  UY

                  72,9

                  ZA

                  98,1

                  ZZ

                  94,6

                  0808 30 90

                  AR

                  109,1

                  CL

                  122,4

                  CN

                  88,4

                  US

                  107,0

                  ZA

                  118,8

                  ZZ

                  109,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1089 (2015. gada 6. jūlijs), ar ko nosaka maksimālos budžeta apjomus 2015. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1307/2013, un nosaka atmīnētās zemes apstrādei paredzēto īpašo rezervju daļu Horvātijai

text:
               7.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 176/29

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1089
   (2015. gada 6. jūlijs),
   ar ko nosaka maksimālos budžeta apjomus 2015. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1307/2013, un nosaka atmīnētās zemes apstrādei paredzēto īpašo rezervju daļu Horvātijai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (1), un jo īpaši tās 20. panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu, 36. panta 4. punktu, 42. panta 2. punktu, 47. panta 3. punktu, 49. panta 2. punktu, 51. panta 4. punktu un 53. panta 7. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. panta 1. punktu Horvātija līdz 2015. gada 31. janvārim ir paziņojusi Komisijai platības, kuras ir identificētas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (2) 57.a panta 10. punktu un kuras no 2014. kalendārā gada atkal izmanto lauksaimnieciskajām darbībām. Minētajā paziņojumā bija norādīts arī to maksājumtiesību skaits, kas lauksaimniekiem bija pieejamas 2014. gada 31. decembrī, kā arī summa, kura minētajā dienā bija palikusi neizlietota atmīnētās zemes apstrādei paredzētajā īpašajā rezervē.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. panta 2. punktu Komisija ir aprēķinājusi apjomu, kas 2015. kalendārajā gadā un pēc tam jāpieskaita valsts maksimālajiem apjomiem, kas paredzēti minētās regulas II pielikumā, lai finansētu atbalstu, kas saskaņā ar minētās regulas I pielikumā uzskaitītajām shēmām jāpiešķir par atmīnētajām platībām. Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II pielikumā Horvātijai noteiktā valsts maksimālā apjoma pieaugums, kurš paredzēts Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/851 (3), 2015. gadā ir EUR 700 000.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. panta 3. punktu Komisija ir noteikusi šim pieaugumam piemērojamo daļu ar mērķi iegūto summu iekļaut atmīnētās zemes apstrādei paredzētajā īpašajā rezervē, lai piešķirtu maksājumtiesības par atmīnētajām platībām. Minētā daļa ir aprēķināta, pamatojoties uz attiecību starp pamata maksājuma shēmas maksimālo apjomu 2015. gadam un valsts maksimālo apjomu, kas šim gadam noteikts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II pielikumā, neņemot vērā pieaugumu, kas paredzēts Deleģētajā Regulā (ES) 2015/851.

               (4)

               Komisijai katrai dalībvalstij, kura īsteno Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļā paredzēto pamata maksājuma shēmu, 2015. gadam jānosaka minētās regulas 22. panta 1. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms, no minētās regulas II pielikumā paredzētā valsts gada maksimālā apjoma atskaitot maksimālos apjomus, kas noteikti saskaņā ar minētās regulas 42., 47., 49., 51. un 53. pantu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 2. punktu ir jāņem vērā ikviens palielinājums, ko dalībvalstis izdarījušas saskaņā ar minēto noteikumu.

               (5)

               Komisijai katrai dalībvalstij, kura īsteno Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļā paredzēto vienotā platībmaksājuma shēmu, 2015. gadam jānosaka minētās regulas 36. panta 4. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms, no minētās regulas II pielikumā paredzētā valsts gada maksimālā apjoma atskaitot maksimālos apjomus, kas noteikti saskaņā ar minētās regulas 42., 47., 49., 51. un 53. pantu.

               (6)

               Komisijai katrai dalībvalstij, kura piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 2. nodaļā paredzēto pārdalošo maksājumu, 2015. gadam jānosaka minētās regulas 42. panta 2. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru šīs dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar minētās regulas 42. panta 1. punktu.

               (7)

               Saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 3. nodaļā paredzēto maksājumu par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi 2015. gadā saskaņā ar minētās regulas 47. panta 1. punktu ir jāaprēķina minētās regulas 47. panta 3. punktā paredzētie valsts gada maksimālie apjomi 2015. gadam un apjoms, kas ir 30 % no attiecīgās dalībvalsts maksimālā apjoma, kā noteikts minētās regulas II pielikumā.

               (8)

               Komisijai dalībvalstīm, kuras piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 4. nodaļā paredzēto maksājumu par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, 2015. gadam jānosaka minētās regulas 49. panta 2. punktā paredzētie valsts gada maksimālie apjomi, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgās dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar minētās regulas 49. panta 1. punktu.

               (9)

               Komisijai saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 5. nodaļā paredzēto maksājumu gados jaunajiem lauksaimniekiem 2015. gadam jānosaka minētās regulas 51. panta 4. punktā paredzētie valsts gada maksimālie apjomi, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgās dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar minētās regulas 51. panta 1. punktu, un nepārsniedzot tajā pašā noteikumā paredzēto procentuālo daļu, kas ir 2 %.

               (10)

               Ja maksājuma gados jaunajiem lauksaimniekiem kopējā summa, par kuru 2015. gadā iesniegti pieteikumi, kādā dalībvalstī pārsniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 4. punktu noteikto maksimālo apjomu, atšķirība jāfinansē attiecīgajai dalībvalstij atbilstīgi minētās regulas 51. panta 2. punktam, vienlaikus nepārsniedzot maksimālo summu, kura paredzēta minētās regulas 51. panta 1. punktā. Skaidrības labad ir lietderīgi šo maksimālo summu noteikt katrai dalībvalstij atsevišķi.

               (11)

               Komisijai katrai dalībvalstij, kura 2015. gadā piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IV sadaļas 1. nodaļā paredzēto brīvprātīgo saistīto atbalstu, jānosaka minētās regulas 53. panta 7. punktā paredzētais valsts gada maksimālais apjoms 2015. gadam, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgās dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar minētās regulas 54. panta 1. punktu.

               (12)

               Attiecībā uz 2015. gadu Regulā (ES) Nr. 1307/2013 paredzētā tiešā atbalsta shēmu īstenošana sākās 2015. gada 1. janvārī. Lai nodrošinātu saskaņotību starp minētās regulas piemērojamību 2015. pieprasījumu gadam un attiecīgo maksimālo budžeta apjomu piemērojamību, šī regula būtu jāpiemēro no tā paša datuma.

               (13)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. panta 3. punktā minētā daļa 2015. gadam ir 43,3496 %. Tādējādi summa, kura jāiekļauj atmīnētās zemes apstrādei paredzētajā īpašajā Horvātijas rezervē, lai piešķirtu maksājumtiesības par platībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. panta 1. punktā, ir EUR 303 447.
   2. pants
   1.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 1. punktā minētie pamata maksājuma shēmas gada valsts maksimālie apjomi 2015. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma I punktā.
   2.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktā minētie vienotā platībmaksājuma shēmas gada valsts maksimālie apjomi 2015. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma II punktā.
   3.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 42. panta 2. punktā minētie pārdalošā maksājuma gada valsts maksimālie apjomi 2015. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma III punktā.
   4.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 47. panta 3. punktā minētie gada valsts maksimālie apjomi maksājumam par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi 2015. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma IV punktā.
   5.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 49. panta 2. punktā minētie gada valsts maksimālie apjomi maksājumam par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, 2015. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma V punktā.
   6.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 4. punktā minētie gada valsts maksimālie apjomi maksājumam gados jaunajiem lauksaimniekiem 2015. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma VI punktā.
   7.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 1. punktā minētās maksimālās summas maksājumam gados jaunajiem lauksaimniekiem 2015. gadam ir noteiktas šīs regulas pielikuma VII punktā.
   8.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 53. panta 7. punktā minētie brīvprātīgā saistītā atbalsta gada valsts maksimālie apjomi 2015. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma VIII punktā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 6. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

      (2)  Padomes 2009. gada 19. janvāra Regula (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 27. marta Deleģētā regula (ES) 2015/851, ar kuru groza II, III un VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (OV L 135, 2.6.2015., 8. lpp.).

      PIELIKUMS
      I.   PAMATA MAKSĀJUMA SHĒMAS MAKSIMĀLIE BUDŽETA APJOMI, KAS MINĒTI REGULAS (ES) Nr. 1307/2013 22. PANTA 1. PUNKTĀ

                  (tūkstošos EUR)

                  Kalendārais gads

                  2015

                  Beļģija

                  231 512

                  Dānija

                  565 119

                  Vācija

                  3 063 113

                  Īrija

                  828 305

                  Grieķija

                  1 205 698

                  Spānija

                  2 809 785

                  Francija

                  3 577 319

                  Horvātija

                  79 648

                  Itālija

                  2 345 126

                  Luksemburga

                  22 859

                  Malta

                  648

                  Nīderlande

                  521 770

                  Austrija

                  471 284

                  Portugāle

                  279 102

                  Slovēnija

                  74 803

                  Somija

                  267 423

                  Zviedrija

                  383 289

                  Apvienotā Karaliste

                  2 114 466

            II.   VIENOTĀ PLATĪBMAKSĀJUMA SHĒMAS MAKSIMĀLIE BUDŽETA APJOMI, KAS MINĒTI REGULAS (ES) Nr. 1307/2013 36. PANTA 4. PUNKTĀ

                  (tūkstošos EUR)

                  Kalendārais gads

                  2015

                  Bulgārija

                  305 708

                  Čehijas Republika

                  462 980

                  Igaunija

                  75 485

                  Kipra

                  31 041

                  Latvija

                  96 858

                  Lietuva

                  159 842

                  Ungārija

                  737 469

                  Polija

                  1 544 022

                  Rumānija

                  721 556

                  Slovākija

                  247 436

            III.   PĀRDALOŠĀ MAKSĀJUMA MAKSIMĀLIE BUDŽETA APJOMI, KAS MINĒTI REGULAS (ES) Nr. 1307/2013 42. PANTA 2. PUNKTĀ

                  (tūkstošos EUR)

                  Kalendārais gads

                  2015

                  Beļģija

                  48 911

                  Bulgārija

                  55 917

                  Vācija

                  343 894

                  Francija

                  365 837

                  Horvātija

                  18 374

                  Lietuva

                  62 684

                  Polija

                  280 424

                  Rumānija

                  92 345

            IV.   REGULAS (ES) Nr. 1307/2013 47. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTIE MAKSIMĀLIE BUDŽETA APJOMI MAKSĀJUMAM PAR KLIMATAM UN VIDEI LABVĒLĪGU LAUKSAIMNIECĪBAS PRAKSI

                  (tūkstošos EUR)

                  Kalendārais gads

                  2015

                  Beļģija

                  157 097

                  Bulgārija

                  237 273

                  Čehijas Republika

                  253 456

                  Dānija

                  261 225

                  Vācija

                  1 473 832

                  Igaunija

                  34 313

                  Īrija

                  364 501

                  Grieķija

                  576 590

                  Spānija

                  1 452 797

                  Francija

                  2 190 642

                  Horvātija

                  55 121

                  Itālija

                  1 170 612

                  Kipra

                  15 235

                  Latvija

                  54 313

                  Lietuva

                  125 367

                  Luksemburga

                  10 081

                  Ungārija

                  403 724

                  Malta

                  1 572

                  Nīderlande

                  224 795

                  Austrija

                  207 920

                  Polija

                  1 013 581

                  Portugāle

                  169 745

                  Rumānija

                  535 028

                  Slovēnija

                  41 396

                  Slovākija

                  131 490

                  Somija

                  157 000

                  Zviedrija

                  209 067

                  Apvienotā Karaliste

                  951 997

            V.   REGULAS (ES) Nr. 1307/2013 49. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTAIS MAKSIMĀLAIS BUDŽETA APJOMS MAKSĀJUMAM PAR APGABALIEM, KUROS IR DABAS IEROBEŽOJUMI

                  (tūkstošos EUR)

                  Kalendārais gads

                  2015

                  Dānija

                  2 857

            VI.   MAKSĀJUMA GADOS JAUNAJIEM LAUKSAIMNIEKIEM MAKSIMĀLIE BUDŽETA APJOMI, KAS MINĒTI REGULAS (ES) Nr. 1307/2013 51. PANTA 4. PUNKTĀ

                  (tūkstošos EUR)

                  Kalendārais gads

                  2015

                  Beļģija

                  9 898

                  Bulgārija

                  3 717

                  Čehijas Republika

                  1 690

                  Dānija

                  17 415

                  Vācija

                  49 128

                  Igaunija

                  343

                  Īrija

                  24 300

                  Grieķija

                  38 439

                  Spānija

                  96 853

                  Francija

                  73 021

                  Horvātija

                  3 675

                  Itālija

                  39 020

                  Kipra

                  508

                  Latvija

                  2 716

                  Lietuva

                  7 313

                  Luksemburga

                  504

                  Ungārija

                  2 691

                  Malta

                  21

                  Nīderlande

                  14 986

                  Austrija

                  13 861

                  Polija

                  33 786

                  Portugāle

                  11 316

                  Rumānija

                  32 000

                  Slovēnija

                  1 380

                  Slovākija

                  2 403

                  Somija

                  5 233

                  Zviedrija

                  13 938

                  Apvienotā Karaliste

                  54 261

            VII.   MAKSĀJUMA GADOS JAUNAJIEM LAUKSAIMNIEKIEM MAKSIMĀLĀS SUMMAS, KAS MINĒTAS REGULAS (ES) Nr. 1307/2013 51. PANTA 1. PUNKTĀ

                  (tūkstošos EUR)

                  Kalendārais gads

                  2015

                  Beļģija

                  10 473

                  Bulgārija

                  15 818

                  Čehijas Republika

                  16 897

                  Dānija

                  17 415

                  Vācija

                  98 255

                  Igaunija

                  2 288

                  Īrija

                  24 300

                  Grieķija

                  38 439

                  Spānija

                  96 853

                  Francija

                  146 043

                  Horvātija

                  3 675

                  Itālija

                  78 041

                  Kipra

                  1 016

                  Latvija

                  3 621

                  Lietuva

                  8 358

                  Luksemburga

                  672

                  Ungārija

                  26 915

                  Malta

                  105

                  Nīderlande

                  14 986

                  Austrija

                  13 861

                  Polija

                  67 572

                  Portugāle

                  11 316

                  Rumānija

                  35 669

                  Slovēnija

                  2 760

                  Slovākija

                  8 766

                  Somija

                  10 467

                  Zviedrija

                  13 938

                  Apvienotā Karaliste

                  63 466

            VIII.   BRĪVPRĀTĪGĀ SAISTĪTĀ ATBALSTA MAKSIMĀLIE BUDŽETA APJOMI, KAS MINĒTI REGULAS (ES) Nr. 1307/2013 53. PANTA 7. PUNKTĀ

                  (tūkstošos EUR)

                  Kalendārais gads

                  2015

                  Beļģija

                  87 237

                  Bulgārija

                  118 636

                  Čehijas Republika

                  126 728

                  Dānija

                  24 135

                  Igaunija

                  4 237

                  Īrija

                  3 000

                  Grieķija

                  141 600

                  Spānija

                  584 919

                  Francija

                  1 095 321

                  Horvātija

                  27 560

                  Itālija

                  429 224

                  Kipra

                  4 000

                  Latvija

                  27 157

                  Lietuva

                  62 684

                  Luksemburga

                  160

                  Ungārija

                  201 862

                  Malta

                  3 000

                  Nīderlande

                  3 500

                  Austrija

                  14 554

                  Polija

                  506 791

                  Portugāle

                  117 535

                  Rumānija

                  219 064

                  Slovēnija

                  20 698

                  Slovākija

                  56 970

                  Somija

                  104 667

                  Zviedrija

                  90 596

                  Apvienotā Karaliste

                  52 600


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 972/2014 ( 2014. gada 11. septembris ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               16.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 274/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 972/2014
   (2014. gada 11. septembris)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 11. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Šķidrs produkts, kas sastāv no silāna, MDP fosfāta monomēra, dimetakrilāta sveķiem, 2-hidroksietil-metakrilāta (HEMA), kopolimēra, pildvielas, etanola, ūdens un iniciatoriem. Tas ir paredzēts lietošanai zobārstniecībā.
                  Produkts sagatavo zoba kavitātes virsmu sasaistei ar plombējamo materiālu. To var izmantot arī zoba saknes jutīguma samazināšanai, dentīna kanālu noslēgšanai pirms amalgamas restaurāciju cementēšanas, par aizsargslāni stikla jonomēru plombējamiem materiāliem vai par saiti fisūru silantiem.

                  3006 40 00

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.a) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 30. nodaļas 4.f) piezīmi un KN kodu 3006 un 3006 40 00 formulējumu.
                  Ņemot vērā produkta objektīvās īpašības, proti, to, ka tajā ir etanols un ūdens, produkts ir šķidrāks nekā parastais plombējamais materiāls un spēj viegli iekļūt zobā.
                  Lai arī produkts šķietami ir adhezīvs, to izmanto kā praimeri dentīna virsmas aktivēšanai un sasaistei ar plombējamo materiālu. Produkts paliek zobā manipulācijas laikā un pēc tam un kļūst par plombes neatņemamu sastāvdaļu.
                  Klasificēšana pozīcijā 3506 pie līmes nav iespējama, jo pozīcijā 3006 sniegts precīzāks apraksts. Turklāt līmei nav raksturīgi daži no paredzētajiem lietojumiem (zoba saknes jutīguma samazināšana, dentīna kanālu noslēgšana un izmantošana par aizsargpārklājumu).
                  Tāpēc produkts klasificējams ar KN kodu 3006 40 00 pie zobu cementiem un citādiem zobu plombēšanas materiāliem.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1840 (2015. gada 7. oktobrī) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Istarski pršut/Istrski pršut (ACVN))

text:
               14.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 267/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1840
   (2015. gada 7. oktobrī)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Istarski pršut/Istrski pršut (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Istarski pršut, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Ar 2013. gada 30. augusta paziņojumu par iebildumiem un 2013. gada 25. oktobra pamatoto iebildumu paziņojumu Slovēnija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 2. punktu iebilda pret šo reģistrēšanu. Iebildumi tika uzskatīti par pieņemamiem.

               (3)

               Ar 2014. gada 7. februāra vēstulēm Komisija aicināja ieinteresētās personas uzsākt attiecīgas apspriedes, lai panāktu vienošanos saskaņā ar minēto personu iekšējām procedūrām. Termiņš apspriedēm tika papildus pagarināts par trim mēnešiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 3. punkta trešo daļu.

               (4)

               Slovēnija cita starpā apgalvoja, ka Istarski pršut reģistrēšana neatbilst aizsargāta cilmes vietas nosaukuma definīcijai, jo izejvielu ieguves ģeogrāfiskais apgabals ir lielāks nekā noteiktais ģeogrāfiskais apgabals. Turklāt Slovēnija apgalvoja, ka šī reģistrēšana apdraudētu nosaukuma Istrski pršut pastāvēšanu; tas ir nosaukums, kuru lieto Slovēnijā attiecībā uz produktu, kam ir tādas pašas raksturīgās īpašības kā Istarski pršut un kas likumīgi bijis tirgū vairāk nekā piecus gadus pirms vienotā dokumenta Istarski pršut publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (5)

               Pēc sešu mēnešu ilgām apspriedēm starp Slovēniju un Horvātiju tika panākta vienošanās. Tā ir paziņota Komisijai ar 2014. gada 3. un 10. septembra vēstulēm.

               (6)

               Pēc vienošanās produkta specifikācijā ir veikti vairāki grozījumi. Horvātijas pieteikums kļuva par divvalstu (Horvātijas un Slovēnijas) pieteikumu. Produkta nosaukums Istarski pršut ir pārdēvēts par Istarski pršut/Istrski pršut, tādējādi iekļaujot tajā arī nosaukumu slovēņu valodā. Ražošanas apgabals ir paplašināts, ietverot tajā Istras pussalas Slovēnijas daļu. Nelieli pielāgojumi ir izdarīti citās produkta specifikācijas sadaļās.

               (7)

               Ievērojot to, ka vienotais dokuments ir ticis būtiski grozīts, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 4. punktu Komisija atkārtoti veica pieteikuma pārbaudi un secināja, ka reģistrēšanas nosacījumi ir izpildīti.

               (8)

               Attiecībā uz apgabala Horvātijas daļu starpība starp izejvielu ieguves apgabalu un noteikto ģeogrāfisko apgabalu ir saglabāta, kā tas bija sākotnējā pieteikumā. Visas prasības, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. panta 3. punktā, ir izpildītas, tāpēc attiecībā uz nosaukumu var izmantot atkāpi, kas noteikta minētajā pantā, un nosaukums var attiecīgi tikt reģistrēts kā aizsargāts cilmes vietas nosaukums.

               (9)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas un Slovēnijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Istarski pršut/Istrski pršut, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (10)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Istarski pršut/Istrski pršut būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Istarski pršut/Istrski pršut (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (4) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 7. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 155, 1.6.2013., 3. lpp.

      (3)  OV L 186, 5.6.2015., 9. lpp.

      (4)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2011 ( 2011. gada 15. jūlijs ), ar ko nosaka no 2011. gada 16. jūlijā piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

text:
               16.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 686/2011
   (2011. gada 15. jūlijs),
   ar ko nosaka no 2011. gada 16. jūlijā piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes.

               (4)

               Laikposmam no 2011. gada 16. jūlijā jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   No 2011. gada 16. jūlijā, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 16. jūlijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 15. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

      I PIELIKUMS

         Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2011. gada 16. jūlija

                  KN kods

                  Preču apraksts

                  Ievedmuitas nodoklis (1)

                  (EUR/t)

                  1001 10 00

                  Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

                  0,00

                  vidēji augsta kvalitāte

                  0,00

                  zema kvalitāte

                  0,00

                  1001 90 91

                  Mīkstie KVIEŠI, sēklas

                  0,00

                  ex 1001 90 99

                  Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

                  0,00

                  1002 00 00

                  RUDZI

                  0,00

                  1005 10 90

                  KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

                  0,00

                  1005 90 00

                  KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

                  0,00

                  1007 00 90

                  Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

                  0,00

         (1)  Par precēm, ko Savienībā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

                  —

                  3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē,

                  —

                  2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

         (2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. punktā paredzētie nosacījumi.

      II PIELIKUMS

         Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

      30.6.2011-14.7.2011

                  1.

                  Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

                              (EUR/t)

                              Mīkstie kvieši (1)

                              Kukurūza

                              Cietie kvieši, augsta kvalitāte

                              Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

                              Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

                              Birža

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Kotējums

                              223,61

                              178,28

                              —

                              —

                              —

                              FOB cena, ASV

                              —

                              —

                              414,64

                              404,64

                              383,64

                              Piemaksa par Persijas līča reģionu

                              —

                              21,27

                              —

                              —

                              —

                              Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

                              76,97

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

                              Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

                              18,39 EUR/t

                              Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

                              48,40 EUR/t

         (1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 16/2014 ( 2014. gada 9. janvāris ), ar ko 209. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

text:
               11.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 8/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 16/2014
   (2014. gada 9. janvāris),
   ar ko 209. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu, (1) un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2013. gada 19. decembrī nolēma svītrot vienu personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 9. janvārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:
      sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:

         “Abdelhadi Ben Debka (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas gads: 17.11.1963. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: 13.9.2008. deportēts no Itālijas uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 271/2012 ( 2012. gada 26. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               27.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/64

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 271/2012
   (2012. gada 26. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 26. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  CR

                  49,7

                  IL

                  97,8

                  MA

                  43,8

                  TN

                  55,1

                  TR

                  98,9

                  ZZ

                  69,1

                  0707 00 05

                  JO

                  107,2

                  TR

                  167,3

                  ZZ

                  137,3

                  0709 91 00

                  EG

                  76,0

                  ZZ

                  76,0

                  0709 93 10

                  MA

                  60,7

                  TR

                  154,9

                  ZZ

                  107,8

                  0805 10 20

                  BR

                  35,0

                  EG

                  47,6

                  IL

                  130,3

                  MA

                  49,7

                  TN

                  58,4

                  TR

                  67,0

                  ZZ

                  64,7

                  0805 50 10

                  EG

                  69,3

                  TR

                  58,4

                  ZZ

                  63,9

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  88,3

                  CA

                  121,1

                  CL

                  97,4

                  CN

                  90,6

                  MK

                  31,8

                  US

                  154,0

                  UY

                  80,8

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  97,0

                  0808 30 90

                  AR

                  100,1

                  CL

                  100,4

                  CN

                  51,8

                  ZA

                  101,9

                  ZZ

                  88,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 325/2014 ( 2014. gada 28. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               29.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 95/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 325/2014
   (2014. gada 28. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 28. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  219,4

                  MA

                  57,0

                  TN

                  82,0

                  TR

                  86,4

                  ZZ

                  111,2

                  0707 00 05

                  MA

                  39,8

                  TR

                  139,3

                  ZZ

                  89,6

                  0709 93 10

                  MA

                  31,1

                  TR

                  74,3

                  ZZ

                  52,7

                  0805 10 20

                  EG

                  48,9

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,1

                  TN

                  47,6

                  TR

                  50,7

                  ZA

                  60,4

                  ZZ

                  54,7

                  0805 50 10

                  MA

                  35,6

                  TR

                  76,2

                  ZZ

                  55,9

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  91,6

                  CL

                  83,7

                  CN

                  113,3

                  MK

                  23,6

                  US

                  181,8

                  ZZ

                  97,3

                  0808 30 90

                  AR

                  91,6

                  CL

                  131,1

                  CN

                  52,7

                  TR

                  127,0

                  ZA

                  83,8

                  ZZ

                  97,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1176/2012 ( 2012. gada 7. decembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Μανταρίνι Χίου (Mandarini Chiou) (AĢIN)]

text:
               11.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/22

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1176/2012
   (2012. gada 7. decembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Μανταρίνι Χίου (Mandarini Chiou) (AĢIN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Grieķijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Μανταρίνι Χίου (Mandarini Chiou)” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Pret minēto reģistrēšanu oficiāli iebildumi saskaņā ar minētas regulas 7. pantu nav saņemti.

               (3)

               Tomēr ar I pielikuma B daļas 2. daļas II sadaļas B punktu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011 (3), kas stājusies spēkā pēc minētā reģistrēšanas pieteikuma, noteikts, ka minimālā cukuru un skābes attiecība ir 7,5:1. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad Grieķijas iestādes šajā sakarā pielāgojušas attiecīgo vienoto dokumentu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Atjauninātais vienotais dokuments ir ievietots šīs regulas II pielikumā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 19, 24.1.2012., 11. lpp.

      (3)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      I PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      GRIEĶIJA
      Μανταρίνι Χίου (Mandarini Chiou) (AĢIN)

      II PIELIKUMS
      VIENOTS DOKUMENTS

         PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

         „ΜΑΝΤΑΡIΝΙ ΧIΟΥ (MANDARINI CHIOU)”

         EK Nr. EL-PGI-0005-0709-27.06.2008

         AĢIN ( X ) ACVN ( )

      1.   Nosaukums

      „Μανταρίνι Χίου (Mandarini Chiou)”
      2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

      Grieķija
      3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

      3.1.   Produkta veids

                  1.6. grupa.

                  Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

            3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

      „Mandarini Chiou”, Citrus deliciosa Tenore sugas Hijas [Chios] kinotitā ([Grieķijas administratīvi teritoriālā iedalījuma vienība] — šā kinotita teritorija atrodas uz Vidusjūras salām) sastopamās tautas selekcijas šķirnes mandarīniem, ir šādas īpašības:
      Fizikālās īpašības

                  Forma

                  :

                  sfēriska, galos saplacināta.

                  Svars

                  :

                  60–150 g.

                  Lielums

                  :

                  55–70 mm.

                  Miza

                  :

                  1,5–3,5 mm bieza, viegli atdalās no mīkstuma.

                  Augļlapu skaits

                  :

                  7–14, tās viegli atdalās viena no otras.

                  Kauliņu skaits

                  :

                  8–24, nelieli; dīgļsomā veidojas vairāk nekā viens dīglis — poliembrionija.

            Organoleptiskās īpašības
      Auglis dzeltenīgi oranžā krāsā, mīkstums maigs, ar patīkamu garšu un izteiktu smaržu, miza grumbuļaina un gaiši oranžā krāsā.
      Ķīmiskās īpašības

                  Sulas iznākums

                  :

                  33–45 %.

                  Cukuru koncentrācija

                  :

                  > 9,0 °Briksa.

                  Skābums

                  :

                  0,7–1,75 %.

                  Cukuru un skābes attiecība (gatavības rādītājs)

                  :

                  7,5:1.

            Ēteriskās eļļas
      Tajās ietilpst α-tujēns, α-pinēns, kamfēns, β-pinēns, β-mircēns, ο-metilanizols, p-cimēns, d-limonēns, γ-terpinēns, linalools, β-kariofilēns. Galvenā sastāvdaļa ar vislielāko koncentrāciju ir d-limonēns, tam seko γ-terpinēns. Ēteriskās eļļas ekstrahē no visa augļa vai tikai no tā mizas, izmantojot mehāniskus līdzekļus; ekstrahētais daudzums ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, piemēram, no augļa gatavības pakāpes, lieluma un izmantotās ekstrakcijas metodes.
      3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

      —
      3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

      —
      3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

      Produkta „Mandarini Chiou” audzēšanai, ražošanai, ievākšanai, šķirošanai un kalibrēšanai ir jānotiek Chios, Psara un Inousses salas ģeogrāfiskajā apgabalā.
      3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

      —
      3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

      „Mandarini Chiou”, kas pārstrādāti konditorejas produktā, sulā vai cita veida produkcijā, piemēram, ēteriskajā eļļā, jāmarķē saskaņā ar „Komisijas paziņojumu — Pamatnostādnes par tādu pārtikas produktu marķēšanu, kuru sastāvā ietilpst produkti ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN) vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN)” (OV C 341, 16.12.2010., 3. un 4. lpp.).
      4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

      Norādes aizsardzība tiek pieprasīta attiecībā uz Chios, Psara un Inousses salu.
      5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

      5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

         Augsnes īpašības — cilmiezi veido aluviālie nogulumi, kas radušies, sadēdot kaļķakmens iežiem. Sastopamas galvenokārt māla augsnes ar lielu kopējā un aktīvā kalcija saturu (CaCO3); edafiskie faktori ir labvēlīgi „Mandarini Chiou” audzēšanai.

         Klimatiskie apstākļi — reģiona klimatu raksturo:

                  ikgadējie sezonas vēji (meltemi — ziemeļu vēji, kādi Vidusjūras apgabalā ir raksturīgi vienīgi Egejas jūrai), kas ierobežo klimata pārmaiņas (šādi nodrošinot maigu klimatu un visumā pasargājot augļus no sala) un izkliedē mākoņus;

                  apgabalā ir saules gaismas pārpilnība visa gada garumā (novērots, ka, salīdzinot ar pārējo valsts teritoriju, Hijas salā ir visvairāk skaidra laika stundu, kad debesīs nav mākoņu), bet saules spīdēšanas ilgums vislielākais ir jo īpaši meltemi vēju sezonā;

                  nelielas temperatūras svārstības visu gadu un līdz ar to — īsas un maigas ziemas, bet vēsas vasaras.

            Minētās klimata īpatnības un: a) paaugstinātas temperatūras saglabāšanās virszemes ūdenstilpēs (> 22 °C) arī rudenī, b) zemes gabalu izvietojums, kas ļauj plaši izmantot saules gaismu, un c) iepriekšējā punktā minētie augsnes apstākļi ir faktori, kas ietekmē izaudzēto augļu lielumu un kvalitāti un līdztekus saulainajam klimatam veicina tajos augstāka cukuru līmeņa veidošanos, savukārt paaugstināta temperatūra, kas dienas laikā pastiprina fotosintēzi, naktīs saglabājas tāda pati un veicina skābju straujāku šķīšanu.
      Cukuru satura un
      citronskābes ekvivalentā izteiktā skābju satura attiecība
      ir tāda, ka pastiprina produkta saldo garšu un izteikto smaržu.

         Cilvēkfaktori — produkta „Μandarini Chiou” audzēšana nav tikai lauksaimnieciska darbība, kuru, veicot nepieciešamos pielāgojumus, bez pārtraukuma praktizē daudzus gadu desmitus, šī audzēšana ir arī noteikusi vajadzību būvēt atbilstošas ēkas un izstrādāt praktiskas metodes, kas ir šim procesam vislabāk piemērotas un ko var īsumā raksturot šādi:

                  —

                  īpatnēja arhitektūra, kas raksturīga daudzām dzīvojamām un saimniecības ēkām lauksaimniecisko ražotāju īpašumos. Tās ir uzbūvētas augļudārzos un parasti ir trijos stāvos, tāpēc ir iespējams labāk sekot līdzi kultūru augšanas un augļu nogatavošanās gaitai;

                  —

                     apūdeņošanas veids, kas pārdomāti ierīkots tā, lai uzpludinātu ļoti labas kvalitātes ūdeni, ko no akām pārsūknē uz augļudārzā ieveidotajām vagām. Jāuzsver, ka irigācijas sistēmas šajā salā ir saglabājušās no 14. gadsimta, kad tās ierīkoja dženovieši; viņi uzbūvēja arī unikālas drenāžas sistēmas, kādu tolaik nekur citur pasaulē nebija;

                  —

                  tradicionālas augļu novākšanas metodes, kas laika gaitā pilnveidotas. Saskaņā ar dažiem autoriem Hijas salas iemītnieki ir vienīgie visā Grieķijā, kas prot noņemt augļus no koka ar īpaši pielāgotu paņēmienu, proti, ar šķērēm nogriežot kātiņus iespējami tuvāk auglim, atstājot uz augļa tikai nelielu kātiņa daļu, lai nepieļautu, ka pārāk gari kātiņi iebojā augļus, kad tos pārnēsā spaiņos vai pārvadā kastēs;

                  —

                  tradicionāli ieaudzēto kultūru mēslošanas prakse un metodes, kas jo īpaši paredz plaši izmantot liellopu, aitu, kazu un mājputnu mēslus, jo citrusaugu kultūru audzētāji līdztekus augļkopībai nodarbojas arī ar lopkopību. Kaut arī kūtsmēsli joprojām ir viens no galvenajiem augļkoku barības vielu avotiem, to izmantošana pakāpeniski samazinās, jo to apjomi kļūst nepietiekami;

                  —

                  prakse un metodes, ko pieņemts izmantot aizsardzībai pret salu, proti, kontrolētas atklātas liesmas izmantošana, toichogyria (mūra iežogojums) un koku stādījumu lielais biezums (minimālie attālumi starp kokiem ir no 2 līdz 2,5 m, tādējādi 1 000 m2 platībā iestāda aptuveni 100 koku).

            5.2.   Produkta specifika

      „Mandarini Chiou” ir viens no tradicionālajiem lauksaimniecības produktiem ar vislabāko reputāciju visā Grieķijā. Tāpat kā Hijas mastika, kas apzīmēta ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu „Mastiha Chiou”, šie mandarīni ir nozīmīgākais produkts nomes [Grieķijas administratīvi teritoriālā iedalījuma vienība] mērogā. Tie ir plaši pētīti īpatnējās garšas un izteikti raksturīgās smaržas dēļ. Hijas salā audzēto mandarīnu šķirnei ir neatkārtojamas īpašības. Atzīts, ka tie ir vieni no labākajiem un smaržīgākajiem mandarīniem visā pasaulē. Arī tad, ja tie vēl nav nogatavojušies, šie mandarīni ir tik smaržīgi, ka ikviens, kas tos apēdis, ir pārsteigts par to aromāta noturīgumu. Smarža, kas izplatās no „Mandarini Chiou” augļudārziem, ir tik spēcīga, ka šī sala gan visā Grieķijā, gan arī aiz tās robežām kļuvusi labi pazīstama kā „smaržīgā Hijas sala”. Šāds apzīmējums nepārsteidz apmeklētāju, jo Campos apgabala smaržas viņu pārņem no sastapšanās pirmā acumirkļa — jau tad, kad viņš vēl atrodas jūrā, kad ceļotājs vēl nav nokāpis no kuģa vai kad viņš tikko sāk savu ceļojumu pa salas zaļo vidieni.
      Tādēļ pieteikumu par aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes piešķiršanu produktam „Mandarini Chiou” pamato gan tā reputācija, gan arī izcilā kvalitāte. Sākot ar 19. gadsimta beigām, apzīmējums „Mandarini Chiou” ir nostiprinājies svaigo augļu tirgū, un to izmanto produkta identificēšanai, lai pircējs varētu pieprasīt šo produktu, kas tiek ļoti augstu vērtēts, ir oriģināls produkts, izaudzēts Hijas salā, tam ir ļoti raksturīga smarža, īpatnēja garša un tas tiek audzēts tā, ka tirgū tam ir īpaša vērtība.
      Lai saglabātu augļiem raksturīgās īpašības, senāk tos iesaiņoja papīrā, proti, papīrs tika izmantots, lai pēc novākšanas „Mandarini Chiou” varētu ilgāk uzglabāt. Šāda prakse ir tieši Hijas salas augļkopju izgudrojums, un to neizmanto nekur citur Grieķijā. Vissenākās rakstu avotos saglabājušās liecības par Hijas salā pastāvošo praksi iesaiņot augļus papīrā ir atrodamas francūža A. Testvida [A. Testevuide] darbā, kas 1878. gadā publicēts Francijā, ceļojumiem veltītā žurnālā „Le Tour du Monde”.
      5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

      Šā produkta izcilā reputācija ir veidojusies gan tam piemītošo sevišķo īpašību dēļ, gan arī cilvēka mērķtiecīgas darbības rezultātā.
      Jebkurā gadījumā gan Grieķijas, gan arī ārvalstu patērētāji augstu vērtē „Mandarini Chiou”, it īpaši to raksturīgās smaržas un specifiskās garšas dēļ — šīs īpašības arī pagātnē ievērojami veicināja vietējās ekonomikas uzplaukumu un tirdzniecības attīstību ar citām Eiropas valstīm (Čehoslovākiju, Bulgāriju, Rumāniju, Serbiju, Poliju un Vāciju). Visas šīs īpatnības ir minētas neskaitāmās atsauksmēs, ko snieguši slaveni ceļotāji (Galland, Testevuide, Zolotas, Tombazis, Sgouros un Sotiriadou).
      Šīs reputācijas veidošanos lielā mērā veicinājusi arī dabas vide — galvenokārt augsnes un klimatisko faktoru dēļ. Produkta savdabīgo īpašību saglabāšanai paaudžu paaudzēs svarīga nozīme ir bijusi arī šīs kultūras iekļaušanai vietējās sabiedrības saimnieciskajā darbībā un tirdzniecības vidē.
      Visbeidzot, produkta „Mandarini Chiou” labā slava lielā mērā ir saistāma arī ar tā ģeogrāfiskā apgabala raksturīgajām īpašībām, kurā šos mandarīnus audzē. Tādēļ nav nejaušība, ka Hijas salu dēvē par „smaržīgo Hiju”.

         Atsauce uz specifikācijas publikāciju

      (Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
      http://www.minagric.gr/greek/data/Allin1_for%20CD01.pdf


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 993/2013 ( 2013. gada 15. oktobris ), ar ko nosaka no 2013. gada 16. oktobra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

text:
               16.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 275/49

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 993/2013
   (2013. gada 15. oktobris),
   ar ko nosaka no 2013. gada 16. oktobra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

               (4)

               Laikposmam no 2013. gada 16. oktobra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

               (5)

               Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   No 2013. gada 16. oktobra piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 15. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

      I PIELIKUMS

         Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2013. gada 16. oktobra

                  KN kods

                  Preču apraksts

                  Ievedmuitas nodoklis (1)

                  (EUR/t)

                  1001 19 00
                  1001 11 00

                  Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

                  0,00

                  vidēji augsta kvalitāte

                  0,00

                  zema kvalitāte

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Parastie KVIEŠI (sēklas)

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

                  0,00

                  1002 10 00
                  1002 90 00

                  RUDZI

                  0,00

                  1005 10 90

                  KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

                  0,00

                  1005 90 00

                  KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

                  0,00

                  1007 10 90
                  1007 90 00

                  Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

                  0,00

         (1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

                  —

                  EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

                  —

                  EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

         (2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

      II PIELIKUMS

         Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

      1.10.2013-14.10.2013

                  1.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              (EUR/t)

                              Parastie kvieši (1)

                              Kukurūza

                              Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

                              Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

                              Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

                              Birža

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Kotējums

                              217,22

                              127,86

                              —

                              —

                              —

                              FOB cena, ASV

                              —

                              —

                              219,54

                              209,54

                              189,54

                              Piemaksa par Persijas līča reģionu

                              —

                              23,43

                              —

                              —

                              —

                              Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

                              30,63

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

                              Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

                              17,59 EUR/t

                              Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

                              49,80 EUR/t

         (1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

         (3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 646/2013 ( 2013. gada 4. jūlijs ), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām

text:
               6.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 646/2013
   (2013. gada 4. jūlijs),
   ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. decembra Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem, ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikumā uzskaitītas kompetentās iestādes, kurām būtu jānosūta informācija un pieprasījumi attiecībā uz pasākumiem, ko piemēro ar minēto regulu.

               (2)

               Latvija lūdza, ka informācija par tās kompetento iestāžu adresēm būtu jāgroza.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 4. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikumu groza šādi.
      Adrešu datus zem virsraksta “Latvija” aizstāj ar šādu tekstu:

                     ‘Latvijas Republikas Ārlietu Ministrija

                     K.Valdemāra iela 3

                     Rīga LV-1395, Latvija

                     Tel: (+371) 67 016 201

                     Fax: (+371) 67 828 121

                     mfa.cha@mfa.gov.lv

                     Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienests

                     Raiņa bulvāris 15

                     Rīga LV-1050, Latvija

                     Tel: (+371) 67 044 430

                     Fax: (+371) 67 324 497

                     kd@kd.gov.lv’


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/756 (2017. gada 28. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               29.4.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 113/40

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/756
   (2017. gada 28. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 28. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  288,4

                  MA

                  99,5

                  TR

                  115,6

                  ZZ

                  167,8

                  0707 00 05

                  MA

                  79,4

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  113,6

                  0709 93 10

                  TR

                  140,9

                  ZZ

                  140,9

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  50,0

                  IL

                  141,6

                  MA

                  55,7

                  TR

                  41,8

                  ZA

                  43,6

                  ZZ

                  66,5

                  0805 50 10

                  EG

                  56,5

                  TR

                  54,0

                  ZZ

                  55,3

                  0808 10 80

                  AR

                  227,9

                  BR

                  112,9

                  CL

                  124,5

                  NZ

                  146,7

                  US

                  116,7

                  ZA

                  81,8

                  ZZ

                  135,1

                  0808 30 90

                  AR

                  168,8

                  CL

                  142,4

                  CN

                  98,4

                  NZ

                  206,0

                  ZA

                  116,8

                  ZZ

                  146,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.