title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 ( 2012. gada 26. oktobris ), ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               27.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 299/31

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 996/2012
   (2012. gada 26. oktobris),
   ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu,
   tā kā:

               (1)

               Lai aizsargātu sabiedrības veselību, dzīvnieku veselību vai vidi gadījumā, kad attiecīgu risku nevar apmierinoši novērst ar pasākumiem, ko veic atsevišķas dalībvalstis, Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā paredzēta iespēja pieņemt atbilstošus Savienības ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no trešās valsts.

               (2)

               Pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā 2011. gada 11. martā Komisija saņēma informāciju, ka radionuklīdu līmenis konkrētā Japānas izcelsmes pārtikā pārsniedz Japānā piemērojamos intervences līmeņus attiecībā uz pārtiku. Šāds piesārņojums var apdraudēt cilvēku veselību un dzīvnieku veselību Savienībā, tādēļ tika pieņemta Komisijas 2011. gada 25. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 297/2011, ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas (2). Šo regulu aizstāja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 961/2011 (3), ko vēlāk aizstāja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012 (4).

               (3)

               Lai ņemtu vērā situācijas izmaiņas, Īstenošanas regula (ES) Nr. 284/2012 ir vairākkārt grozīta. Tā kā tagad ir vajadzīgi turpmākie grozījumi, Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 284/2012 ir lietderīgi aizstāt ar jaunu regulu.

               (4)

               Spēkā esošie pasākumi pārskatīti, ņemot vērā datus par vairāk nekā 26 000 radioaktīvā piesārņojuma paraugiem barībā un pārtikā, kurus saistībā ar otro veģetācijas periodu pēc avārijas sniegušas Japānas iestādes.

               (5)

               Ir lietderīgi nepiemērot šīs regulas noteikumus sūtījumiem personīgam patēriņam. Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku un barību būtu jāietver atsauce uz noteikumiem Komisijas 2009. gada 5. marta Regulā (EK) Nr. 206/2009 par dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Kopienā personīgam patēriņam un Regulas (EK) Nr. 136/2004 grozīšanu (5). Attiecībā uz pārējo barību un pārtiku, būtu jāparedz, ka sūtījumus var uzskatīt par sūtījumiem personīgam patēriņam tikai tad, ja tie nav komerciāli un paredzēti privātpersonai personīgam patēriņam vai lietošanai.

               (6)

               Japānas iestādes sniegušas Komisijai izsmeļošu informāciju, ka papildus alkoholiskajiem dzērieniem (sakē, viskijs un shochu), uz kuriem jau attiecas atbrīvojums, arī citi alkoholiskie dzērieni nesatur izmērāmus radioaktivitātes līmeņus. Pulēšanas un fermentācijas procesā tiek būtiski samazināta radioaktivitāte alkoholiskajā dzērienā. Tādējādi ir lietderīgi izslēgt no šīs regulas darbības jomas dažus citus alkoholiskos dzērienus, lai mazinātu Japānas iestāžu un importējošo dalībvalstu kompetento iestāžu administratīvo slogu.

               (7)

               Japānas iestāžu sniegtie dati nodrošina pierādījumus, ka prefektūras Jamanasi un Šizukas izcelsmes barības un pārtikas paraugi vairs nav jāņem un analīzes nav jāveic attiecībā uz radioaktivitātes klātbūtni pirms eksporta uz Savienību. Paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasība būtu jāsaglabā vienīgi attiecībā uz Šizukas izcelsmes tēju un Šizukas un Jamanasi izcelsmes sēnēm.

               (8)

               Tā kā prefektūras Fukusima izcelsmes barībā un pārtikā joprojām tiek konstatētas neatbilstības vai ievērojami radioaktivitātes līmeņi, ir lietderīgi saglabāt spēkā esošo paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasību pirms šīs prefektūras izcelsmes barības un pārtikas eksporta uz Savienību. Tomēr vispārējie atbrīvojumi, piemēram, attiecībā uz alkoholiskajiem dzērieniem un sūtījumiem personīgam patēriņam, būtu jāturpina piemērot attiecībā uz šādu barību un pārtiku.

               (9)

               Kas attiecas uz prefektūru Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Ivate, Čiba un Kanagava, attiecībā uz kurām patlaban pirms eksporta uz Savienību ir spēkā paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasība saistībā ar visu barību un pārtiku, ir lietderīgi ierobežot šo prasību uz sēnēm, tēju, zivsaimniecības produktiem, konkrētiem pārtikas savvaļas augiem, konkrētiem dārzeņiem, konkrētiem augļiem, rīsiem un sojas pupiņām un no tiem pārstrādātiem un atvasinātiem produktiem. Tādas pašas prasības būtu jāpiemēro salikta sastāva pārtikas produktiem, kuri satur vairāk nekā 50 % sastāvdaļu(-as), attiecībā uz kuru/kurām pirms eksporta uz Savienību vajadzīga iepriekšēja pārbaude.

               (10)

               Pārbaudes, kas veiktas importēšanas laikā, liecina, ka Japānas iestādes pareizi īsteno īpašos nosacījumus, kurus paredzējusi Savienība, un ka jau ilgāk nekā gadu nav konstatēta neatbilstība. Tādējādi ir lietderīgi samazināt pārbaužu biežumu importēšanas laikā un šo rezultātu ziņošanu Komisijai.

               (11)

               Ir lietderīgi paredzēt noteikumu nākamo pārskatīšanu, kad būs pieejami paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti par radioaktivitātes klātbūtni barībā un pārtikā trešajā veģetācijas periodā pēc avārijas, tas ir, līdz 2014. gada 31. martam. Tomēr attiecībā uz produktiem, kuri pamatā tiek novākti otrā veģetācijas perioda otrajā daļā, un dati par otro veģetācijas periodu tāpēc vēl nav pieejami pilnībā, noteikumu pārskatīšanu ir lietderīgi paredzēt līdz 2013. gada 31. martam.

               (12)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Darbības joma
   Šī regula attiecas uz tādu pārtiku un barību Padomes Regulas (Euratom) Nr. 3954/87 (6) 1. panta 2. punkta nozīmē, kuras izcelsme ir Japānā vai kas sūtīta no Japānas, izņemot:

               a)

               produktus, kas izvesti no Japānas pirms 2011. gada 28. marta;

               b)

               produktus, kas ir novākti un/vai pārstrādāti pirms 2011. gada 11. marta;

               c)

               alkoholiskos dzērienus, kurus klasificē ar KN kodiem no 2203 līdz 2208;

               d)

               dzīvnieku izcelsmes barības un pārtikas sūtījumus personīgam patēriņam, uz kuriem attiecas Regulas (EK) 206/2009 2. pants;

               e)

               tādas barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, sūtījumus personīgam patēriņam, kuri nav komerciāli un ir paredzēti privātpersonai personīgam patēriņam vai lietošanai. Šaubu gadījumā sūtījuma saņēmējam ir pierādījumu sniegšanas pienākums.

         2. pants
   Definīcijas
   Šajā regulā “Japānas tiesību aktos paredzētie pārejas pasākumi” ir pārejas pasākumi, kurus 2012. gada 24. februārī pieņēmušas Japānas iestādes attiecībā uz maksimālajiem līmeņiem cēzija-134 un cēzija-137 summai, kā izklāstīts III pielikumā.
   “Sūtījums” ir tādas barības vai pārtikas daudzums, kas ir šīs regulas darbības jomā un ir tajā pašā klasē vai aprakstā, kam pievienots(-i) tāds pats/tādi paši dokuments(-i), kas tiek transportēts tajā pašā transportlīdzeklī un no vienas un tās pašas/tām pašām Japānas prefektūras(-ām), ievērojot robežvērtības, kas atļautas saskaņā ar 5. panta deklarāciju.
   3. pants
   Imports Savienībā
   Pārtiku un barību (turpmāk “produkti”), kas minēta 1. pantā, var importēt Savienībā tikai tad, ja tā atbilst šai regulai.
   4. pants
   Cēzija-134 un cēzija-137 maksimālie līmeņi
   1.   Produkti, kas minēti 1. pantā, izņemot III pielikumā uzskaitītos produktus, atbilst maksimālajam līmenim cēzija-134 un cēzija-137 summai, kā izklāstīts II pielikumā.
   2.   III pielikumā uzskaitītie produkti atbilst radioaktīvā cēzija maksimālajam līmenim, kā izklāstīts attiecīgajā pielikumā.
   5. pants
   Deklarācija
   1.   Katram 1. pantā minēto produktu sūtījumam pievieno derīgu deklarāciju, kas sagatavota un parakstīta saskaņā ar 6. pantu.
   2.   Deklarācijā, kas minēta 1. punktā:

               a)

               apliecina, ka produkti atbilst Japānā spēkā esošajiem tiesību aktiem; un

               b)

               norāda, vai uz produktiem attiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos.

         3.   Deklarācijā, kas minēta 1. punktā, apliecina arī, ka:

               a)

               produkts ir novākts un/vai pārstrādāts pirms 2011. gada 11. marta; vai

               b)

               produkta izcelsme, izņemot prefektūras Šizuka izcelsmes tēju un sēnes un prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes, ir prefektūrā un tas nosūtīts no prefektūras, kas nav Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate; vai

               c)

               produkta izcelsme ir prefektūrā un tas nosūtīts no prefektūras Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet nav uzskaitīts šīs regulas IV pielikumā (un attiecīgi analīzes pirms eksporta nav vajadzīgas); vai

               d)

               produkts ir nosūtīts no prefektūras Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet tā izcelsme nav šajās prefektūrās un tranzīta laikā to nav skārusi radioaktivitāte; vai

               e)

               ja produkts ir prefektūras Šizuka izcelsmes tēja vai sēnes vai prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes vai no tām atvasināts produkts vai salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus; vai

               f)

               ja produkta, kas uzskaitīts šīs regulas IV pielikumā, izcelsme ir prefektūrā Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, vai tas ir salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus. IV pielikuma produktu saraksts neskar prasības Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (7); vai

               g)

               ja produkta vai sastāvdaļu izcelsme ir par vairāk nekā 50 % nezināma, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus.

         4.   Šā panta 3. punkta f) apakšpunkts attiecas arī uz šeit minēto prefektūru piekrastes ūdeņos nozvejotiem vai ievāktiem produktiem, un to piemēro neatkarīgi no šo produktu izkraušanas vietas.
   6. pants
   Deklarācijas sagatavošana un parakstīšana
   1.   Deklarāciju, kas minēta 5. pantā, sagatavo saskaņā ar I pielikumā sniegto paraugu.
   2.   Deklarāciju par 5. panta 3. punkta a), b), c) vai d) apakšpunktā minētajiem produktiem paraksta Japānas kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis vai ar šādas iestādes atļauju — tās struktūras pilnvarotais pārstāvis, kuru pilnvarojusi Japānas kompetentā iestāde un kura atrodas minētās Japānas kompetentās iestādes pakļautībā un pārraudzībā.
   3.   Deklarāciju par 5. panta 3. punkta e), f) un g) apakšpunktā minētajiem produktiem paraksta Japānas kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis, un tai pievieno analītisko ziņojumu ar paraugu ņemšanas un analīžu rezultātiem.
   7. pants
   Identifikācija
   Katru tādu produktu sūtījumu, kas minēti 1. pantā, identificē ar kodu, ko norāda 5. panta 1. punktā minētajā deklarācijā, 5. panta 3. punktā minētajā analītiskajā ziņojumā, sanitārajā sertifikātā un jebkurā citā tirdzniecības dokumentā, kas pievienots sūtījumam.
   8. pants
   Robežkontroles punkti un izraudzītās ievešanas vietas
   To produktu sūtījumus, kas minēti 1. pantā, izņemot tos, kuri ietilpst Padomes Direktīvas 97/78/EK (8) darbības jomā, ieved Savienībā caur izraudzīto ievešanas vietu (turpmāk “izraudzītā ievešanas vieta”) Komisijas Regulas (EK) Nr. 669/2009 (9) 3. panta b) punkta nozīmē.
   9. pants
   Iepriekšēja paziņošana
   Par katra tādu produktu sūtījuma saņemšanu, kas minēti 1. pantā, pārtikas un barības apritē iesaistītie uzņēmēji vai to pārstāvji robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas kompetentajām iestādēm paziņo vismaz divas darba dienas pirms sūtījuma faktiskās saņemšanas.
   10. pants
   Oficiālās pārbaudes
   1.   Robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas kompetentās iestādes veic:

               a)

               dokumentu pārbaudes visiem tādu produktu sūtījumiem, kas minēti 1. pantā;

               b)

               fiziskas pārbaudes un identitātes pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes par cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtni, 5 % sūtījumu.

         2.   Sūtījumi paliek oficiālā uzraudzībā ne vairāk kā piecas darba dienas, līdz ir pieejami laboratorijas analīžu rezultāti.
   3.   Ja laboratorijas analīžu rezultātos sniegti pierādījumi, ka deklarācijā sniegtās garantijas ir nepatiesas, uzskata, ka deklarācija nav derīga un pārtikas vai barības sūtījums neatbilst šīs regulas noteikumiem.
   11. pants
   Izmaksas
   Visas izmaksas, kas rodas, veicot 10. pantā minētās oficiālās pārbaudes un īstenojot visus pasākumus saistībā ar neatbilstību, sedz pārtikas un barības apritē iesaistītie uzņēmēji.
   12. pants
   Laišana brīvā apgrozībā
   Sūtījumus drīkst laist brīvā apgrozībā, ja pārtikas un barības apritē iesaistītais uzņēmējs vai tā pārstāvis muitas iestādēm iesniedz 5. panta 1. punktā minēto deklarāciju, ko

               a)

               pienācīgi vizējusi robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas kompetentā iestāde; un

               b)

               kas sniedz pierādījumus, ka 10. pantā minētās oficiālās pārbaudes ir veiktas un ka šo pārbaužu rezultāti ir bijuši labvēlīgi.

         13. pants
   Neatbilstoši produkti
   Produktus, kuri neatbilst šīs regulas noteikumiem, nedrīkst laist tirgū. Šādus produktus vai nu iznīcina, ievērojot drošības noteikumus, vai nosūta atpakaļ uz izcelsmes valsti.
   14. pants
   Ziņojumi
   Dalībvalstis, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā (RASFF), ik pēc trim mēnešiem informē Komisiju par visiem iegūtajiem analīžu rezultātiem. Minēto ziņojumu iesniedz mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām.
   15. pants
   Atcelšana
   Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012 atceļ.
   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
   16. pants
   Pārejas pasākums
   Atkāpjoties no 3. panta, produktus, kas minēti 1. pantā, var importēt Savienībā, ja tie atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 284/2012 noteikumiem un ja:

               a)

               produkti tika izvesti no Japānas pirms šīs regulas stāšanas spēkā; vai

               b)

               produktiem ir pievienota tāda deklarācija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012, kas izdota pirms 2012. gada 1. novembra, un produkti tika izvesti no Japānas pirms 2012. gada 1. decembra.

         17. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošanas termiņš
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no spēkā stāšanās dienas līdz 2014. gada 31. martam.
   Šo regulu pārskata pirms 2013. gada 31. marta attiecībā uz produktiem, kurus pamatā novāc no augusta līdz novembrim, un attiecībā uz zivīm un zivsaimniecības produktiem.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 26. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 80, 26.3.2011., 5. lpp.

      (3)  OV L 252, 28.9.2011., 10. lpp.

      (4)  OV L 92, 30.3.2012., 16. lpp.

      (5)  OV L 77, 24.3.2009., 1. lpp.

      (6)  OV L 371, 30.12.1987., 11. lpp.

      (7)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

      (8)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

      (9)  OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.

      I PIELIKUMS

         Deklarācija importam Savienībā

      … (Produkts un izcelsmes valsts)

         Partijas identifikācijas kods … Deklarācijas Nr. …

      Saskaņā ar noteikumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 996/2012, ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas,
      …
      (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 6. panta 2. un 3. punktā minētais pilnvarotais pārstāvis)
      DEKLARĒ, ka …
      … (1. pantā minētie produkti)
      šajā sūtījumā, kurš sastāv no: …
      … (sūtījuma apraksts, produkts, iepakojumu skaits un veids, bruto vai neto svars),
      kas iekrauts … (iekraušanas vieta),
      … (iekraušanas datums),
      … (pārvadātāja identifikācija)
      nosūtīts uz … (galamērķa vieta un valsts),
      kas ir no uzņēmuma …
      … (uzņēmuma nosaukums un adrese),
      atbilst Japānā spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz maksimālajiem līmeņiem cēzija-134 un cēzija-137 summai.
      DEKLARĒ, ka sūtījums satur pārtiku vai barību, uz kuru

                  

                     neattiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos (sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 III pielikumu) attiecībā uz maksimālo līmeni cēzija-134 un cēzija-137 summai;

                  

                     attiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos (sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 III pielikumu) attiecībā uz maksimālo līmeni cēzija-134 un cēzija-137 summai.

            DEKLARĒ, ka sūtījums satur:

                  

                  barību vai pārtiku, kas novākta un/vai pārstrādāta pirms 2011. gada 11. marta;

                  

                  barību vai pārtiku, kuras izcelsme ir prefektūrā un kas nosūtīta no prefektūras, kas nav Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, izņemot prefektūras Šizuka izcelsmes tēju un sēnes un prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes;

                  

                  barību vai pārtiku, kas nosūtīta no prefektūras Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet tās izcelsme nav šajās prefektūrās un tranzīta laikā to nav skārusi radioaktivitāte;

                  

                  barību vai pārtiku, kas nav uzskaitīta Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 IV pielikumā un kuras izcelsme ir prefektūrā un tā nosūtīta no prefektūras Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate;

                  

                  tēju vai sēnes vai salikta sastāva barību vai pārtiku, kas satur vairāk nekā 50 % no šiem produktiem un kuras izcelsme ir prefektūrā Šizuka, un kuras paraugi ņemti … (datums), laboratorijas analīzes veiktas …
                  (datums) …
                  (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots.

                  

                  sēnes vai salikta sastāva barību vai pārtiku, kas satur vairāk nekā 50 % no šiem produktiem un kuru izcelsme ir prefektūrā Jamanasi, un kuras paraugi ņemti … (datums), laboratorijas analīzes veiktas …
                  (datums) …
                  (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots.

                  

                  barību vai pārtiku, kas nav uzskaitīta Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 IV pielikumā vai salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, ar izcelsmi prefektūrā Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, … (datums), laboratorijas analīzes veiktas … (datums) … (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots.

                  

                  barību vai pārtiku, kuras izcelsme nav zināma un kas satur vairāk nekā 50 % nezināmas izcelsmes sastāvdaļas(-u), un kuras paraugi ņemti … (datums), laboratorijas analīzes veiktas … (datums) … (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots.

            (vieta) … (datums) …
      Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 6. panta 2. un 3. punktā minētā pilnvarotā pārstāvja zīmogs un paraksts

         Daļa, kas jāaizpilda robežkontroles punkta (RKP) vai izraudzītās ievešanas vietas (IIV) kompetentajai iestādei

                  

                  Sūtījums ir pieņemts iesniegšanai muitas iestādēm nolūkā to laist brīvā apgrozībā Savienībā.

                  

                  Sūtījums NAV pieņemts iesniegšanai muitas iestādēm nolūkā to laist brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā.

            …
      (kompetentā iestāde, dalībvalsts)
      …

                  Datums

                  Zīmogs

                  Paraksts

      II PIELIKUMS

         Maksimālie līmeņi pārtikai
          (1)
         (Bq/kg), kas paredzēti Japānas tiesību aktos

                  Zīdaiņu un mazu bērnu pārtika

                  Piens un dzērieni uz piena bāzes

                  Cita pārtika, izņemot: - minerālūdeni un tamlīdzīgus dzērienus - tējas uzlējumu no nefermentētām lapām

                  Minerālūdens un tamlīdzīgi dzērieni un tējas uzlējums no nefermentētām lapām

                  Cēzija-134 un cēzija-137 summa

                  50 (2)

                  50 (2)

                  100 (2)

                  10 (2)

         Maksimālie līmeņi barībai
          (3)
         (Bq/kg), kas paredzēti Japānas tiesību aktos

                  Barība, kas paredzēta liellopiem un zirgiem

                  Barība, kas paredzēta cūkām

                  Barība, kas paredzēta mājputniem

                  Barība, kas paredzēta zivīm (5)

                  Cēzija-134 un cēzija-137 summa

                  100 (4)

                  80 (4)

                  160 (4)

                  40 (4)

         (1)  Kaltētiem produktiem, kurus paredzēts lietot uzturā rekonstruētā veidā, maksimālo līmeni piemēro lietošanai uzturā gatavam rekonstruētam produktam.
      Kaltētām sēnēm rekonstrukcijas koeficients ir 5.
      Tējai maksimālo līmeni piemēro uzlējumam no tējas lapām. Pārstrādes koeficients kaltētai tējai ir 50, tādējādi 500 Bq/kg maksimālais līmenis kaltētām tējas lapām nodrošina, ka līmenis tējas uzlējumā nepārsniedz 10 Bq/kg maksimālo līmeni.

         (2)  Lai nodrošinātu atbilstību Japānā pašlaik piemērotajiem maksimālajiem līmeņiem, šīs vērtības pagaidu kārtā aizstāj vērtības, kas noteiktas Padomes Regulā (Euratom) Nr. 3954/87.

         (3)  Maksimālais līmenis attiecas uz barību, kuras mitruma saturs ir 12 %.

         (4)  Lai nodrošinātu atbilstību Japānā pašlaik piemērotajiem maksimālajiem līmeņiem, šī vērtība pagaidu kārtā aizstāj vērtību, kas noteikta Komisijas Regulā (Euratom) Nr. 770/90 (OV L 83, 30.3.1990., 78. lpp.).

         (5)  Izņemot barību, kas paredzēta dekoratīvām zivīm.

      III PIELIKUMS

         Pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos un kas piemērojami šajā regulā

                  a)

                  Piens un piena produkti, minerālūdens un tamlīdzīgi dzērieni, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 31. marta, nedrīkst saturēt vairāk nekā 200 Bq/kg radioaktīvā cēzija. Cita pārtika, izņemot rīsus, sojas pupiņas un no tiem pārstrādātos produktus, kas ražota un/vai pārstrādāta pirms 2012. gada 31. marta, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija.

                  b)

                  Rīsu produkti, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 30. septembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija.

                  c)

                  Sojas pupiņas, kas novāktas un laistas tirgū pirms 2012. gada 31. decembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija.

                  d)

                  Sojas pupiņu produkti, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 31. decembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija.

      IV PIELIKUMS

         Barība un pārtika, kurai pirms eksporta uz Savienību ir vajadzīga paraugu ņemšana un analīžu veikšana attiecībā uz cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtni

                  a)

                  Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Fukusima:

                              —

                              visi produkti, ievērojot šīs regulas 1. pantā minētos izņēmumus.

                  b)

                  Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Šizuka:

                              —

                              tēja un no tās pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0902, 2101 20 un 2202 90 10;

                              —

                              sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80.

                  c)

                  Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Jamanasi:

                              —

                              sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80.

                  d)

                  Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate:

                              —

                              tēja un no tās pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0902, 2101 20 un 2202 90 10;

                              —

                              sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80;

                              —

                              zivis un zivsaimniecības produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307 un 0308 (1);

                              —

                              rīsi un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 1006, 1102 90 50, 1103 19 50, 1103 20 50, 1104 19 91, 1104 19 99, 1104 29 17, 1104 29 30, 1104 29 59, 1104 29 89, 1104 30 90, 1901, 1904 10 30, 1904 20 95, 1904 90 10 un 1905 90 (1);

                              —

                              sojas pupiņas un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 1201 90, 1208 10, 1507 (1);

                              —

                              šķautnainās pupiņas, ko klasificē ar KN kodiem 0708 20, 0713 32 00 un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, saskaņā ar KN kodu 1106 10 (1);

                              —

                              mellenes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 40 30, 0810 40 50, 0811 90 50, 0811 90 70, 0812 90 40, 0813 40 95;

                              —

                              ginku rieksti, ko klasificē ar KN kodu 0802 90 85, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95;

                              —

                              Japānas aprikozes (Prunus mume), ko klasificē ar KN kodu 0809 40 05, un no tām pārstrādātie produkti, ko, piemēram, klasificē ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95;

                              —

                              citrusaugļi, ko klasificē ar KN kodu 0805, citrusaugļu mizas, ko klasificē ar KN kodu 0814 00 00 un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 25, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

                              —

                              Japānas hurmas, ko klasificē ar KN kodu 0810 70 00, un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1);

                              —

                              granātāboli, ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1);

                              —

                              piecstarainās akēbijas (Akebia quinata) un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95;

                              —

                              sēkleņi (Chaenomeles), ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

                              —

                              papaijas (Asimina triloba), ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

                              —

                              bumbieri, ko klasificē ar KN kodu 0808 30 10, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 30 (1);

                              —

                              ēdamie kastaņi, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0802 41 00 un 0802 42 00, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

                              —

                              valrieksti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0802 31 00 un 0802 32 00, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

                              —

                                 Angelica keiskei un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                                 fuki, Petasites japonicus un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                              Japāņu ingvers (Myoga), ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90, un no tā pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 2008 99 49 un 2008 99 67;

                              —

                              ēdamas Aralia sp. daļas un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                              bambusa dzinumi (Phyllostacys pubescens) un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90, 2004 90 un 2005 91;

                              —

                              ērgļpapardes (Pteridium aquilinum) un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                              ēdamas Japāņu mārrutku daļas vai vasabi (Wasabia japonica) un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 un 0910 99;

                              —

                                 Oenanthe javanica un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                                 Zanthoxylum piperitum, ko klasificē ar KN kodu 0910 99;

                              —

                                 Osmunda japonica un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                                 Eleuterococcus sciadophylloides dzinumi un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                                 Parasenecio delphiniifolius un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                                 Matteuccia struthioptheris un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                                 Hosta Montana un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                                 Elatostoma umbellatum var. majus un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

                              —

                                 Allium victorialis subsp. Platyphyllum un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0703 10, 0710 80, 0711 90, 0712 20 un 0712 90;

                              —

                                 Cirsium japonicum un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1);

                              —

                                 Cacalia hastata ssp orientalis un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1);

                              —

                                 Synurus pungens un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1);

                              —

                                 Equisetum arvense un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1);

                              —

                                 Actinidia polygama un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

                              —

                                 Colocasia esculenta un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodu 0714 40 (1);

                              —

                                 Smallanthus sonchifolius un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 un 0714 90 (1);

                  e)

                  salikta sastāva produkti, kas satur vairāk nekā 50 % šā pielikuma a), b), c) un d) daļā minēto produktu.

         (1)  šo produktu saraksts tiks pārskatīts pirms 2013. gada 13. marta, ņemot vērā analīžu rezultātus, kas tiks iegūti no 2012. gada septembra līdz 2012. gada novembrim.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/90 (2016. gada 26. janvāris), ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, kura izcelsme cita starpā ir Ukrainā

text:
               27.1.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 19/22

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/90
   (2016. gada 26. janvāris),
   ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, kura izcelsme cita starpā ir Ukrainā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu sākotnēji tika noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) un pēdējoreiz paplašināti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012 (3) (“spēkā esošie pasākumi”).

               (2)

               Spēkā esošie pasākumi ir ad valorem maksājums 51,8 % apmērā.

         1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

               (3)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotājs eksportētājs Ukrainā – PJSC “PA”“Stalkanat-Silur” (“pieprasījuma iesniedzējs”).

               (4)

               Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

               (5)

               Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā sniedza pirmšķietamus pierādījumus, ka izmaiņas tā pašreizējā struktūrā, kas notikušas cita starpā sakarā ar divu nesaistītu Ukrainas ražotāju eksportētāju (no kuriem tikai viens iepriekš izmeklēts atsevišķi) apvienošanos, ir ilglaicīgas.

               (6)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka, ņemot vērā paša pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes cenas vai tā salikto normālo vērtību (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa), nevis iepriekš izmantoto analogās valsts normālo vērtību, pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība ir ievērojami zemāka nekā pašreizējie pasākumi.

               (7)

               Tādēļ pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pasākumu turpināšana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama, lai kompensētu iepriekš konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi.

         1.3.   Pārskatīšanas sākšana

               (8)

               Komisija informēja dalībvalstis, konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un ar paziņojumu, kas 2014. gada 18. novembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4), paziņoja par izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

         1.4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (9)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās gan sākotnējā izmeklēšana, gan pēdējā izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, proti, Ukrainas izcelsmes tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm (“attiecīgais ražojums” jeb “SWR”) un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98.

               (10)

               Ražojumam, ko ražo un pārdod Ukrainā un trešās valstīs, un ražojumam, kuru eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galīgās izmantošanas veidi, tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         1.5.   Ieinteresētās personas

               (11)

               Komisija par starpposma pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmo Savienības ražošanas nozares apvienību un Ukrainas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausītu.

               (12)

               Komisija nosūtīja pieteikuma iesniedzējam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās Odesā, Ukrainā.

         1.6.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (13)

               Pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laika periodu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. septembrim.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Dempings

   2.1.1.   Normālā vērtība

               (14)

               Eksporta pārdošanas kopējais apjoms uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aprobežojās tikai ar diviem pārdošanas darījumiem un, kā paskaidrots 26. apsvērumā, šie darījumi netika uzskatīti par reprezentatīviem. Kā arī norādīts 26. apsvērumā, eksporta cena tādēļ tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja veikto eksporta pārdošanu uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Pārdošanas apjoms uz trešo valstu tirgiem tika izmantots, lai novērtētu iekšzemes pārdošanas apjoma reprezentativitāti normālās vērtības noteikšanas nolūkos, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 2. punktā.

               (15)

               Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai kopējais pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo eksportu uz trešām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, jo kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz trešām valstīm.

               (16)

               Par katru ražojuma veidu, ko pieprasījuma iesniedzējs bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz trešām valstīm pārdoto ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no līdzīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz trešām valstīm šajā periodā.

               (17)

               Turklāt, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastā tirdzniecības apritē. To darīja, katram attiecīgā ražojuma veidam, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēts uz trešām valstīm, nosakot, kāds ir rentablās iekšzemes pārdošanas neatkarīgiem klientiem īpatsvars.

               (18)

               Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma realizācija iekšzemes tirgū bija rentabla un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienas vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā to, vai minētā pārdošana bijusi rentabla.

               (19)

               Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % pārdošanas kopapjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas, kas veikta pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, vidējo svērto cenu.

               (20)

               Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pieprasījuma iesniedzēja pārdotā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenas, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

               (21)

               Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pamatojās uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis pieprasījuma iesniedzējs.

               (22)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka normālās vērtības noteikšanā nebūtu jāņem vērā tā veiktā iekšzemes pārdošana valsts uzņēmumiem (VU). Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka sakarā ar to, ka pastāv augstāks nemaksāšanas vai maksājuma ievērojama kavējuma risks, kas atspoguļojas arī uzņēmuma iekšējā cenu noteikšanas politikā, VU prasītās cenas sistemātiski bija augstākas nekā citiem klientiem iekšzemes tirgū prasītās cenas. Tika apgalvots, ka tādējādi augstākās cenas nav saistītas ar attiecīgā ražojuma īpašībām. Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja – ja normālo vērtību aprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, būtu jāizmanto tikai pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas, kuras radušās iekšzemes pārdošanā neatkarīgiem izplatītājiem, lai nodrošinātu salīdzināmību ar eksporta pārdošanu, kas veikta tikai tādiem pašiem klientiem.

               (23)

               Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja lūgumu normālās vērtības noteikšanā neņemt vērā iekšzemes pārdošanu VU izmeklēšanas gaitā savāktie pierādījumi apliecināja, ka pārdošanas cenas VU katram ražojuma veidam vidēji visu laiku bija augstākas nekā jebkura cita veida klientiem iekšzemes tirgū. Šī pastāvīgā cenu atšķirība radās, kombinējot virkni īpašu faktoru, kas skar vienīgi šā veida klientu iekšzemes tirgū: i) pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka pārdošanā VU pastāv augsts nemaksāšanas vai maksājumu ievērojama kavējuma risks; ii) šāda stratēģija tiek faktiski piemērota, piešķirot VU daudz garākus kredīta periodus (ietverot iespēju vēl vairāk atlikt maksājumu, kā noteikts līgumā); iii) kavētu maksājumu vēsture; iv) Ukrainas tiesību akti atbrīvo VU no pienākuma apmierināt kreditoru prasības bankrota gadījumā; v) pārdošana VU notiek pēc sarežģītām konkursa procedūrām, kur līguma noteikumi nav apspriežami un tiek izmantots iepriekš noteikts standarta līgums, un vi) likums VU liedz par iegādātajām precēm maksāt avansā. Tādējādi, pamatojoties uz šiem īpašajiem apstākļiem, pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums tika pieņemts.

               (24)

               Attiecībā uz prasību normālās vērtības aprēķināšanā izmantot tikai PVA izmaksas, kas radušās, veicot pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem, pamatregulas 2. panta 6. punktā noteikts, ka PVA izmaksu summām būtu jābalstās uz faktiskajiem datiem par pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. Saskaņā ar šo pantu pieprasījuma iesniedzēja dati tika izmantoti attiecībā uz visu pārdošanu (izņemot pārdošanu VU) iekšzemes tirgū. Tā kā pārdošanas cenas galalietotājiem iekšzemes tirgū tika koriģētas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu (kā paskaidrots 30. un 31. apsvērumā), tās bija salīdzināmas ar pārdošanu iekšzemes tirgū neatkarīgiem izplatītājiem. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.

               (25)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī norādīja, ka, aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, būtu jāizmanto samērīgs peļņas procents 5 % apmērā. Viņš atsaucās uz iepriekšējo izmeklēšanu attiecībā uz SWR, kur šāds peļņas procents tika uzskatīts par samērīgu. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka peļņas līmenim jebkurā gadījumā nevajadzētu pārsniegt peļņas līmeni, kas gūts pārdošanā neatkarīgiem izplatītājiem, jo šis tirdzniecības līmenis ir salīdzināms ar eksporta pārdošanas līmeni. Tomēr pamatregulas 2. panta 6. punktā paredzēts, ka PVA izmaksas un peļņa būtu jānosaka, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja faktiskajiem datiem, kas attiecas uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. Tā kā šie dati bija pieejami, tie tika izmantoti saskaņā ar šo pantu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

         2.1.2.   Eksporta cena

               (26)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika tikai divi pārdošanas darījumi uz Savienību. Tie netika uzskatīti par reprezentatīviem sakarā ar to nelielo apjomu un faktu, ka pārdošana notika tikai vienam klientam, piemērojot īpašas ražojuma specifikācijas. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, kas ļauj aprēķināt eksporta cenu uz kāda cita pieņemama pamata. Šajā gadījumā eksporta cenas aprēķināšanai tika izmantota pieprasījuma iesniedzēja veiktā līdzīgā ražojuma pārdošana uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Pārdošana uz trešām valstīm bija notikusi lielos apjomos un lielam skaitam klientu, un izmeklēšanā netika atklāti cenas izkropļojumi vai citi faktori trešo valstu tirgos, kas liecinātu, ka pieprasījuma iesniedzēja veikto pārdošanu uz šiem tirgiem eksporta cenas noteikšanas nolūkos izmantot nevarētu.

         2.1.3.   Salīdzinājums

               (27)

               Vidējā normālā vērtība un vidējā eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta un kredītu izmaksu atšķirību.

               (28)

               Pieprasījuma iesniedzējs lūdza koriģēt normālo vērtību, ņemot vērā arī tirdzniecības līmeņa atšķirības, norādot, ka tā iekšzemes tirgū veiktā pārdošana mazumtirgotājiem un galalietotājiem ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību nav salīdzināma ar pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Tāpat pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka visa tā eksporta pārdošana notikusi neatkarīgiem izplatītājiem, un tādēļ tā ir salīdzināma vienīgi ar iekšzemes pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Tika apgalvots, ka korekcijas apjomu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto cenu starpību starp abiem tirdzniecības līmeņiem iekšzemes tirgū.

               (29)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja savu prasību veikt korekciju saistībā ar atšķirībām tirdzniecības līmenī. Turklāt viņš apgalvoja, ka tirdzniecības līmeņa korekcijas nepieciešamības novērtējums būtu jāveic reizi ceturksnī, lai novērstu ietekmi, kāda ir Ukrainas valūtas devalvācijai pret ārvalstu valūtām, kura ietekmē izejvielu cenas, un augstajai inflācijai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (30)

               Izmeklēšanā atklājās, ka pārdošana mazumtirgotājiem (ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību) patiešām tika veikta citā tirdzniecības līmenī nekā eksporta pārdošana un ka šī atšķirība atspoguļojās pārdošanas cenās. Iekšzemes pārdošanas cenas galalietotājiem ar reģionālo tirdzniecības centru starpniecību pastāvīgi bija augstākas, bet apjomi ievērojami zemāki, nekā veicot pārdošanu neatkarīgiem izplatītājiem. Turklāt galalietotāji varēja izmantot papildu pakalpojumus, ko piedāvā reģionālie tirdzniecības centri. Tāpēc tika piešķirta korekcija saistībā ar tirdzniecības līmeņa atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) punktu.

               (31)

               Pieprasījuma iesniedzēja veiktie prasītās korekcijas aprēķini balstījās uz vispārējo vidējās cenas atšķirību starp abiem tirdzniecības līmeņiem, kas svērta, ievērojot pārdošanas apjomus neatkarīgiem izplatītājiem. Tomēr neatkarīgiem izplatītājiem veiktās pārdošanas apjomiem nevajadzētu ietekmēt korekcijas līmeni. Tāpēc Komisija aprēķināja korekciju, pamatojoties uz vidējo svērto cenu starpību par tonnu un katram ražojuma veidam, izmantojot tikai pārdošanas apjomu galalietotājiem.

               (32)

               Visbeidzot, korekcija netika aprēķināta par katru ceturksni, kā ierosināja pieprasījuma iesniedzējs, jo tika konstatēts, ka tas nevarētu novērst 29. apsvērumā minēto izkropļojumu ietekmi.

         2.1.4.   Dempinga starpība

               (33)

               Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar līdzīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto cenu eksportam uz trešām valstīm. Šis salīdzinājums atklāja dempingu.

               (34)

               Tika noteikts, ka pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija 10,5 %.

         2.2.   Mainīto apstākļu ilglaicīgums

               (35)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja, vai ir pamatoti uzskatīt, ka mainījušies apstākļi attiecībā uz dempingu ir ilglaicīgi.

               (36)

               Patlaban piemērojamais antidempinga maksājums tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Minētajā izmeklēšanā noteiktajā izmeklēšanas periodā Ukraina tika uzskatīta par pārejas ekonomiku, tādēļ normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Tādējādi normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas maksājamas analogas tirgus ekonomikas valsts tirgū, proti, Polijā.

               (37)

               2005. gadā Ukrainai tika piešķirts tirgus ekonomikas statuss, tāpēc pamatregulas 2. panta 7. punkts uz to vairs neattiecas. Tādēļ pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pamatojās uz paša pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajiem pārbaudītajiem datiem.

               (38)

               Izmeklēšanā gūtie un pārbaudītie pierādījumi apstiprināja izmaiņas pašreizējā uzņēmuma struktūrā, pamatojoties uz divu agrāk nesaistītu ražotāju eksportētāju un trešās struktūras, kas atbildīga par pārdošanu un tirgvedību, apvienošanos. Apvienošanās notika 2010. gadā. Šīs pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām, jo uzdevumi, ko agrāk veica atsevišķās struktūras, tika faktiski nodoti pieprasījuma iesniedzējam. Nekas neliecināja par iespējamām izmaiņām nākotnē.

               (39)

               Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sākta šī pārskatīšana, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākumi pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro.

               (40)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) norādīja, ka militārās operācijas, kas notiek Ukrainas reģionā, kur atrodas viena no abām pieprasījuma iesniedzēja ražotnēm, neļauj secināt, ka 38. apsvērumā minētās izmaiņas ir ilglaicīgas. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka secinājums par mainīto apstākļu ilglaicīgumu attiecībā uz dempingu ir balstīts uz diviem 37. un 38. apsvērumā minētiem elementiem, no kuriem EWRIS apstrīd tikai vienu. Otrkārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja ražotne Doņeckas reģionā nedarbojas kopš 2014. gada vasaras, tādējādi ierobežojot pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudu. Šāds pieprasījuma iesniedzēja lēmums, kas pamatots ar drošības apsvērumiem, nav pretrunā konstatējumam, ka divu agrāko SWR ražotāju apvienošanās ir spēkā no 2010. gada un ka tā nozīmē ilglaicīgas strukturālas izmaiņas abu uzņēmumu darbībā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

         3.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (41)

               Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no Ukrainas, ieviešot PJSC “PA”“Stalkanat-Silur” piemērojamo maksājumu 10,5 % apmērā.

               (42)

               Šis secinājums nemaina spēkā esošos valsts līmeņa maksājumus.

         4.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (43)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekšminēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja sniegt piezīmes. To piezīmes attiecīgos gadījumos ir ņemtas vērā. Ņemot vērā, ka šīs piezīmes radīja būtiskas izmaiņas Komisijas secinājumos attiecībā uz dempinga starpību, otra informācijas izpaušana ieinteresētajām personām notika 2015. gada 8. decembrī. Arī piezīmes pēc otrās informācijas izpaušanas attiecīgos gadījumos ir ņemtas vērā.

               (44)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 102/2012 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

      “3.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro CIF neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas 1. punktā aprakstītajam Ukrainas izcelsmes ražojumam, ir šāda.

                  Uzņēmums

                  Antidempinga maksājuma likme (%)

                     Taric papildu kods

                  PJSC “PA”“Stalkanat-Silur”

                  10,5

                  C052

                  Visi pārējie uzņēmumi

                  51,8

                  C999

            Iepriekš tabulā minētajam uzņēmumam individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, uz kura jābūt šādai deklarācijai, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) tērauda trošu un tauvu, kas pārdotas eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ukrainā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 26. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 1999. gada 12. augusta Regula (EK) Nr. 1796/1999, ar ko attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu, kā arī izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz importu ar izcelsmi Korejas Republikā (OV L 217, 17.8.1999., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2012. gada 27. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 102/2012, ar kuru pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, Moldovas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi minētajās valstīs, un ar kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz termiņa beigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu (OV L 36, 9.2.2012., 1. lpp.).

      (4)  Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam (OV C 410, 18.11.2014., 15. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 225/2013 ( 2013. gada 6. marts ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Ficodindia di San Cono (ACVN))

text:
               15.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 72/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 225/2013
   (2013. gada 6. marts)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ficodindia di San Cono (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Ficodindia di San Cono ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 6. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (3)  OV C 150, 26.5.2012., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      ITĀLIJA

         Ficodindia di San Cono (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 ( 2012. gada 18. septembris ), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               19.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/26

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 844/2012
   (2012. gada 18. septembris),
   ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 19. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1107/2009 paredzēts, ka darbīgās vielas apstiprinājumu var atjaunot pēc tā termiņa beigām.

               (2)

               Ir lietderīgi noteikt noteikumus, kas vajadzīgi atjaunošanas procedūras īstenošanai.

               (3)

               Lai nodrošinātu atjaunošanas procedūras pienācīgu norisi, jo īpaši būtu jānosaka termiņi tās dažādajiem posmiem.

               (4)

               Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz konfidencialitāti un atjaunošanas pieteikuma, papildu dokumentācijas un tās atjauninājumu publicēšanu.

               (5)

               Būtu jāparedz arī noteikumi attiecībā uz atjaunošanas pieteikuma iesniegšanas kārtību, kā arī tā saturu un formu. Pieteikuma iesniedzējiem būtu jāpamato jaunas informācijas iesniegšana un atsevišķi jāuzskaita tie pētījumi ar mugurkaulniekiem, ko tie plāno iesniegt.

               (6)

               Būtu jānosaka noteikumi par pieteikuma pārbaudi, ko veic ziņotāja dalībvalsts.

               (7)

               Lai nodrošinātu atjaunošanas procedūras pienācīgu norisi, ziņotājai dalībvalstij pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma pirms papildu dokumentācijas iesniegšanas būtu jārīko pieteikuma apspriešanai veltīta sanāksme.

               (8)

               Apstiprinājuma atjaunošanai iesniegtajā papildu dokumentācijā būtu jāiekļauj jo īpaši vajadzīgie jaunie dati un jaunie riska novērtējumi, kā arī jāpierāda šādu datu un riska novērtējumu vajadzība.

               (9)

               Būtu jāparedz noteikumi par to, kā ziņotāja dalībvalsts izvērtē pieteikuma pieņemamību.

               (10)

               Ja visi iesniegtie pieteikumi ir nepieņemami, Komisijai būtu jāpieņem regula par attiecīgās darbīgās vielas apstiprinājuma neatjaunošanu.

               (11)

               Būtu jānosaka noteikumi, lai nodrošinātu neatkarīgu, objektīvu un pārredzamu darbīgās vielas novērtējumu.

               (12)

               Būtu jādod iespēja pieteikuma iesniedzējam, dalībvalstīm – izņemot ziņotāju dalībvalsti – un sabiedrībai iesniegt piezīmes par atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu.

               (13)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei būtu jāsniedz secinājumi un jārīko ekspertu apspriedes, izņemot gadījumus, kad Komisija tai paziņo, ka šāds secinājums nav vajadzīgs.

               (14)

               Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz atjaunošanas ziņojumu un regulas par darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošanu pieņemšanu.

               (15)

               Komisijas 2010. gada 7. decembra Regula (ES) Nr. 1141/2010, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (2), arī turpmāk būtu jāpiemēro attiecībā uz minētajā I pielikumā uzskaitīto darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanu.

               (16)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1.   NODAĻA

      PIEŅEMAMĪBA

      1.   IEDAĻA

         Atjaunošanas pieteikums

   1. pants
   Pieteikuma iesniegšana
   1.   Vēlākais trīs gadus pirms apstiprinājuma termiņa beigām darbīgās vielas ražotājs ziņotājai dalībvalstij, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 686/2012 (3) pielikuma otrajā slejā, un otrajai ziņotājai dalībvalstij, kā noteikts minētā pielikuma trešajā slejā, iesniedz pieteikumu par darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošanu.
   Iesniedzot pieteikumu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu pieteikuma iesniedzējs drīkst lūgt, lai tiktu ievērota noteiktas informācijas konfidencialitāte. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs atsevišķi norāda šādas pieteikuma daļas, minot iemeslus, kādēļ lūgta konfidencialitātes ievērošana.
   Vienlaikus pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 59. pantu iesniedz jebkādas prasības par datu aizsardzību.
   2.   Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, citām dalībvalstīm un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) nosūta pieteikuma kopiju, iekļaujot informāciju par tām pieteikuma daļām, attiecībā uz kurām saskaņā ar 1. punktu lūgts ievērot konfidencialitāti.
   3.   Lai izpildītu šīs regulas prasības, ražotāju izraudzīta ražotāju asociācija drīkst iesniegt kopīgu pieteikumu.
   2. pants
   Pieteikuma forma un saturs
   1.   Pieteikumu iesniedz pielikumā noteiktajā formā.
   2.   Pieteikumā uzskaita jauno informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs plāno iesniegt. Tajā pierāda šādas informācijas vajadzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 15. panta 2. punkta pirmo daļu.
   Pieteikumā atsevišķi uzskaita jebkurus jaunus pētījumus ar mugurkaulniekiem, ko pieteikuma iesniedzējs plāno iesniegt.
   3. pants
   Pieteikuma pārbaude
   1.   Ja pieteikumu iesniedz līdz 1. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētajai dienai un tas ietver visus 2. pantā norādītos elementus, ziņotāja dalībvalsts viena mēneša laikā pēc pieteikuma saņemšanas dienas informē pieteikuma iesniedzēju, otro ziņotāju dalībvalsti, Komisiju un Iestādi par pieteikuma saņemšanas dienu un to, ka tas ir iesniegts līdz 1. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētajai dienai un ietver visus 2. pantā norādītos elementus.
   Ziņotāja dalībvalsts izvērtē jebkuru konfidencialitātes lūgumu. Saņemot lūgumu par piekļuvi informācijai, ziņotāja dalībvalsts pieņem lēmumu par to, kuru informāciju atzīt par konfidenciālu.
   2.   Ja pieteikumu iesniedz līdz 1. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētajai dienai, taču tajā nav viena vai vairāku 2. pantā norādīto elementu, ziņotāja dalībvalsts viena mēneša laikā pēc pieteikuma saņemšanas dienas informē pieteikuma iesniedzēju par trūkstošajiem elementiem un nosaka 14 dienu termiņu, kurā šos elementus iesniegt ziņotājai dalībvalstij un otrajai ziņotājai dalībvalstij.
   Ja šā termiņa beigās pieteikums ietver visus 2. pantā norādītos elementus, ziņotāja dalībvalsts nekavējoties rīkojas saskaņā ar 1. punktu.
   3.   Ja pieteikumu neiesniedz līdz 1. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētajai dienai vai ja pieteikums saskaņā ar 2. punktu trūkstošo elementu iesniegšanai noteiktā termiņa beigās joprojām neietver visus 2. pantā norādītos elementus, ziņotāja dalībvalsts nekavējoties informē pieteikuma iesniedzēju, otro ziņotāju dalībvalsti, Komisiju, citas dalībvalstis un Iestādi par pieteikuma nepieņemamību un paskaidro tās iemeslus.
   4.   Pieteikuma iesniedzējs 14 dienu laikā pēc apstiprinājuma saņemšanas par to, ka pieteikums ir iesniegts līdz 1. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētajai dienai un ietver visus 2. pantā norādītos elementus, iesniedz Iestādei pieteikuma kopiju, iekļaujot informāciju par tām pieteikuma daļām, attiecībā uz kurām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu iesniegts pamatots lūgums ievērot konfidencialitāti.
   Vienlaikus pieteikuma iesniedzējs Iestādei pārsūta pieteikuma kopiju, izņemot jebkādu informāciju, attiecībā uz kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu iesniegts pamatots lūgums ievērot konfidencialitāti.
   5.   Ja līdz 1. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētajai dienai par vienu un to pašu darbīgo vielu atsevišķi iesniedz divus vai vairākus pieteikumus un katrs no tiem ietver visus 2. pantā norādītos elementus, ziņotāja dalībvalsts katram pieteikuma iesniedzējam paziņo pārējo pieteikuma iesniedzēju kontaktinformāciju.
   6.   Komisija par katru darbīgo vielu publicē to pieteikuma iesniedzēju vārdus vai nosaukumus un adreses, kuru pieteikumi ir iesniegti līdz 1. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētajai dienai un ietver visus 2. pantā norādītos elementus.
   4. pants
   Saziņa pirms papildu dokumentācijas iesniegšanas
   Pieteikuma apspriešanas nolūkā pieteikuma iesniedzējs drīkst lūgt sanāksmes sasaukšanu ar ziņotāju dalībvalsti un otro ziņotāju.
   Ja šāda pirmsiesniegšanas saziņa tiek lūgta, tā notiek pirms 6. pantā paredzētās papildu dokumentācijas iesniegšanas.
   5. pants
   Piekļuve pieteikumam
   Pēc pieteikuma saņemšanas Iestāde saskaņā ar 3. panta 4. punktu to nekavējoties dara pieejamu sabiedrībai, izņemot jebkādu informāciju, attiecībā uz kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis pamatotu lūgumu ievērot konfidencialitāti, ja vien nepastāv sevišķi svarīgi apsvērumi darīt to zināmu sabiedrībai.

      2.   IEDAĻA

         Papildu dokumentācija

   6. pants
   Papildu dokumentācijas iesniegšana
   1.   Ja ziņotāja dalībvalsts saskaņā ar 3. panta 1. punktu ir informējusi pieteikuma iesniedzēju, ka tā pieteikums ir iesniegts līdz 1. panta 1. punkta pirmajā daļā noteiktajai dienai un tas ietver visus 2. pantā norādītos elementus, pieteikuma iesniedzējs ziņotājai dalībvalstij, otrajai ziņotājai dalībvalstij, Komisijai un Iestādei iesniedz papildu dokumentāciju.
   2.   Papildu kopsavilkuma dokumentācijas un pilnīgas papildu dokumentācijas saturs atbilst 7. panta prasībām.
   3.   Papildu dokumentāciju iesniedz ne vēlāk kā 30 mēnešus pirms apstiprinājuma termiņa beigām.
   4.   Ja vienas un tās pašas darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošanu pieprasa vairāk nekā viens pieteikuma iesniedzējs, šie pieteikuma iesniedzēji veic visus vajadzīgos pasākumus, lai iesniegtu dokumentāciju kopā.
   Ja visi attiecīgie pieteikuma iesniedzēji nav iesnieguši šādu dokumentāciju kopā, tā iemeslus norāda dokumentācijā.
   5.   Iesniedzot papildu dokumentāciju, pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu var lūgt attiecībā uz noteiktu informāciju, tostarp noteiktām dokumentācijas daļām, ievērot konfidencialitāti un šo informāciju iesniedz atsevišķi.
   7. pants
   Papildu dokumentācijas saturs
   1.   Papildu kopsavilkuma dokumentācijā iekļauj:

               a)

               pieteikuma kopiju;

               b)

               pieteikuma iesniedzēja vai iesniedzēju vārdu vai nosaukumu un adresi (ja vienam pieteikuma iesniedzējam pievienojas vai to aizstāj viens vai vairāki citi pieteikuma iesniedzēji), kā arī, ja piemērojams, ražotāju asociācijas nosaukumu saskaņā ar 1. panta 3. punktu;

               c)

               informāciju par vismaz viena tāda augu aizsardzības līdzekļa, kurā ir darbīgā viela, vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem katrā zonā plaši audzētam kultūraugam, pierādot, ka ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji; ja iesniegtā informācija neattiecas uz visām zonām vai uz plaši audzētu kultūraugu, tam iesniedz pamatojumu;

               d)

               datu un riska novērtējumus, kas nebija iekļauti apstiprinājuma dokumentācijā vai turpmākā atjaunojuma dokumentācijā un ir nepieciešami:

                           i)

                           lai atspoguļotu juridisko prasību izmaiņas, kas ir gūtas kopš apstiprinājuma piešķiršanas vai attiecīgās darbīgās vielas pēdējās apstiprinājuma atjaunošanas;

                           ii)

                           lai atspoguļotu izmaiņas zinātnes un tehnikas atziņās, kas ir notikušas kopš apstiprinājuma piešķiršanas vai attiecīgās darbīgās vielas pēdējās apstiprinājuma atjaunošanas;

                           iii)

                           lai atspoguļotu izmaiņas raksturīgos lietojumos; vai

                           iv)

                           tādēļ, ka pieteikums ir paredzēts atjaunošanai ar grozījumiem;

               e)

               par katru datu prasību punktu, kas attiecas uz tādu darbīgo vielu, par kuru saskaņā ar d) apakšpunktu ir vajadzīgi jauni dati, un kas izklāstīts regulā par darbīgās vielas datu prasībām, kura pieņemta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, – izmēģinājumu un pētījumu kopsavilkumus un rezultātus, to īpašnieka un personas vai iestādes, kas veikusi šos izmēģinājumus un pētījumus, vārdu vai nosaukumu, kā arī pamatojumu katra izmēģinājuma vai pētījuma vajadzībai;

               f)

               par katru datu prasību punktu, kas attiecas uz tādu augu aizsardzības līdzekli, par kuru saskaņā ar d) apakšpunktu ir vajadzīgi jauni dati, un kas izklāstīts regulā par darbīgās vielas datu prasībām, kura pieņemta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, – izmēģinājumu un pētījumu kopsavilkumus un rezultātus, to īpašnieka un personas vai iestādes, kas veikusi šos izmēģinājumus un pētījumus ar vienu vai vairākiem atļauta lietojuma augu aizsardzības līdzekļiem, vārdu vai nosaukumu, kā arī pamatojumu katra izmēģinājuma vai pētījuma vajadzībai;

               g)

               vajadzības gadījumā – dokumentārus pierādījumus Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 7. punkta nozīmē;

               h)

               par katru izmēģinājumu vai pētījumu, kurā iesaistīti mugurkaulnieki, – tādu pasākumu aprakstu, kas veikti, lai izvairītos no mugurkaulnieku izmantošanas izmēģinājumos ar dzīvniekiem;

               i)

               vajadzības gadījumā – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (4) 7. pantā minētā maksimāli pieļaujamo atlieku līmeņu noteikšanas pieteikuma kopiju;

               j)

               vajadzības gadījumā – klasifikācijas priekšlikuma kopiju, ja uzskata, ka viela ir jāklasificē vai jāpārklasificē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (5);

               k)

               visas iesniegtās informācijas novērtējumu;

               l)

               kontrolsarakstu, kurā parādīts, ka 3. punktā paredzētā papildu dokumentācija ir pilnīga attiecībā uz lietojumiem, par kuriem iesniegts pieteikums, un kurā norādīts, kādi dati ir jauni;

               m)

               Regulas (EK) Nr. 1107/2009 8. panta 5. punktā minēto pieejamo zinātniski recenzēto publikāciju kopsavilkumus un rezultātus.

         2.   Lietojumi, kas minēti 1. punkta c) apakšpunktā, vajadzības gadījumā ietver lietojumus, kas tika novērtēti saistībā ar apstiprinājumu vai tā turpmākiem atjaunojumiem. Vismaz viens augu aizsardzības līdzeklis, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, nesatur citas darbīgās vielas, ja šis līdzeklis paredzēts raksturīgam lietojumam.
   3.   Pilnīgā papildu dokumentācija ietver katra 1. punkta e), f) un m) apakšpunktā minētā izmēģinājuma un pētījuma ziņojuma pilnu tekstu.
   Tā neietver nekādus ziņojumus par izmēģinājumiem vai pētījumiem, kas saistīti ar apzinātu darbīgās vielas vai to saturoša augu aizsardzības līdzekļa ievadīšanu cilvēkiem.
   8. pants
   Pieteikuma pieņemamība
   1.   Ja papildu dokumentācija ir iesniegta līdz 6. panta 3. punktā paredzētajai dienai un ietver visus 7. pantā norādītos elementus, ziņotāja dalībvalsts viena mēneša laikā informē pieteikuma iesniedzēju, otro ziņotāju dalībvalsti, Komisiju un Iestādi par papildu dokumentācijas saņemšanas dienu un pieteikuma pieņemamību.
   Ziņotāja dalībvalsts izvērtē jebkuru konfidencialitātes lūgumu. Saņemot lūgumu par piekļuvi informācijai, ziņotāja dalībvalsts pieņem lēmumu par to, kādu informāciju atzīt par konfidenciālu.
   2.   Ja papildu dokumentāciju iesniedz līdz 6. panta 3. punktā paredzētajai dienai, taču tai trūkst viena vai vairāku 7. pantā norādīto elementu, ziņotāja dalībvalsts viena mēneša laikā pēc papildu dokumentācijas saņemšanas informē pieteikuma iesniedzēju par trūkstošajiem elementiem un nosaka 14 dienu termiņu, kurā šos elementus iesniegt ziņotājai dalībvalstij un otrajai ziņotājai dalībvalstij.
   Ja šā termiņa beigās papildu dokumentācija ietver visus 7. pantā norādītos elementus, ziņotāja dalībvalsts nekavējoties rīkojas saskaņā ar 1. punktu.
   3.   Pēc informācijas saņemšanas par to, ka pieteikums ir pieņemams, pieteikuma iesniedzējs papildu dokumentāciju nekavējoties pārsūta citām dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei, iekļaujot informāciju par tām dokumentācijas daļām, attiecībā uz kurām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu iesniegts pamatots lūgums ievērot konfidencialitāti.
   Vienlaikus pieteikuma iesniedzējs Iestādei pārsūta papildu kopsavilkuma dokumentāciju, izņemot jebkādu informāciju, attiecībā uz kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu iesniegts pamatots lūgums ievērot konfidencialitāti.
   4.   Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju nekavējoties dara pieejamu sabiedrībai, izņemot jebkādu informāciju, attiecībā uz kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis pamatotu lūgumu ievērot konfidencialitāti, ja vien nepastāv sevišķi svarīgi apsvērumi darīt to zināmu sabiedrībai.
   5.   Pieteikuma iesniedzējs pēc Iestādes vai dalībvalsts lūguma nodrošina apstiprināšanai iesniegtās dokumentācijas un turpmāko apstiprinājuma atjaunojumu pieejamību, ja tam ir piekļuve šai dokumentācijai.
   6.   Ja papildu dokumentāciju neiesniedz līdz 6. panta 3. punktā paredzētajai dienai vai tā saskaņā ar šā panta 2. punktu trūkstošo elementu iesniegšanai noteiktā termiņa beigās joprojām neietver visus 7. pantā norādītos elementus, ziņotāja dalībvalsts nekavējoties informē pieteikuma iesniedzēju, otro ziņotāju dalībvalsti, Komisiju, citas dalībvalstis un Iestādi par pieteikuma nepieņemamību un paskaidro tās iemeslus.
   9. pants
   Pieteikuma iesniedzēja aizstāšana
   Pieteikuma iesniedzēju var aizstāt ar citu ražotāju, kas pārņem visas šajā regulā noteiktās tiesības un pienākumus, un pieteikuma iesniedzējs un cits ražotājs ar kopīgu paziņojumu informē par to ziņotāju dalībvalsti. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs un cits ražotājs par aizstāšanu vienlaikus informē otro ziņotāju dalībvalsti, Komisiju, citas dalībvalstis, Iestādi un visus citus pieteikumu iesniedzējus, kas iesnieguši pieteikumus par to pašu darbīgo vielu.
   10. pants
   Neatjaunošanas regulas pieņemšana
   Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu pieņem regulu par darbīgās vielas apstiprinājuma neatjaunošanu, ja saskaņā ar šīs regulas 3. panta 3. punktu vai 8. panta 6. punktu visi par attiecīgo darbīgo vielu iesniegtie pieteikumi ir nepieņemami.
   2.   NODAĻA

      NOVĒRTĒJUMS

   11. pants
   Novērtējums, ko sniedz ziņotāja dalībvalsts un otrā ziņotāja dalībvalsts
   1.   Ja saskaņā ar 8. panta 1. punktu pieteikums ir pieņemams, ziņotāja dalībvalsts pēc apspriešanās ar otro ziņotāju dalībvalsti vēlākais 12 mēnešus pēc 6. panta 3. punktā minētās dienas sagatavo un iesniedz Komisijai ziņojumu un Iestādei tā kopiju, kurā novērtē, vai ir sagaidāms, ka darbīgā viela atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem (“atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projekts”).
   2.   Atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektā ietver arī:

               a)

               ieteikumu par apstiprinājuma atjaunošanu;

               b)

               ieteikumu par to, vai viela būtu jāuzskata par vielu “ar zemu kaitīguma pakāpi”;

               c)

               ieteikumu par to, vai viela būtu jāuzskata par aizstājamu;

               d)

               vajadzības gadījumā – priekšlikumu noteikt maksimālos atlieku līmeņus;

               e)

               vajadzības gadījumā – ierosinājumu par darbīgās vielas klasifikāciju vai pārklasifikāciju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008;

               f)

               secinājumu par to, kuri no papildu dokumentācijā iekļautajiem jaunajiem pētījumiem ir būtiski novērtējumam;

               g)

               ieteikumu attiecībā uz tām ziņojuma daļām, par kurām jārīko apspriede ar ekspertiem saskaņā ar 13. panta 1. punktu;

               h)

               vajadzības gadījumā – jautājumus, saistībā ar kuriem otrā ziņotāja dalībvalsts nepiekrīt ziņotājas dalībvalsts novērtējumam.

         3.   Ziņotāja dalībvalsts veic neatkarīgu, objektīvu un pārredzamu novērtējumu, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas. Tā ņem vērā papildu dokumentāciju un, vajadzības gadījumā, apstiprinājumam un turpmākajiem apstiprinājuma atjaunojumiem iesniegto dokumentāciju.
   4.   Ziņotāja dalībvalsts vispirms konstatē, vai ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.2., 3.6.3., 3.6.4. un 3.7. punktā izklāstītie apstiprināšanas kritēriji.
   Ja šie kritēriji nav ievēroti, atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu attiecina uz šīm novērtējuma daļām, ja vien nepiemēro Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 7. punktu.
   5.   Ja ziņotāja dalībvalsts lūdza papildu informāciju, tā nosaka termiņu, kurā pieteikuma iesniedzējam jāsniedz šī informācija. Šā termiņa dēļ nepagarina 1. punktā paredzēto 12 mēnešu termiņu. Pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu var lūgt, lai tiktu ievērota šādas informācijas konfidencialitāte.
   6.   Ziņotāja dalībvalsts var apspriesties ar Iestādi un pieprasīt papildu tehnisko vai zinātnisko informāciju no citām dalībvalstīm. Šādu apspriešanos un pieprasījumu dēļ nepagarina 1. punktā paredzēto 12 mēnešu termiņu.
   7.   Informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedz bez pieprasījuma vai pēc tā termiņa beigām, kas paredzēts informācijas iesniegšanai saskaņā ar 5. punkta pirmo teikumu, neņem vērā, ja vien tā nav iesniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 56. pantu.
   8.   Iesniedzot Komisijai atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu, ziņotāja dalībvalsts lūdz pieteikuma iesniedzējam iesniegt otrajai ziņotājai dalībvalstij, Komisijai, citām dalībvalstīm un Iestādei papildu kopsavilkuma dokumentāciju, kas atjaunināta, lai ietvertu papildu informāciju, kuru ziņotāja dalībvalsts lūgusi saskaņā ar 5. punktu vai kura iesniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 56. pantu.
   Pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu drīkst lūgt, lai tiktu ievērota šādas informācijas konfidencialitāte. Šādus lūgumus adresē Iestādei.
   12. pants
   Piezīmes par atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu
   1.   Iestāde no ziņotājas dalībvalsts saņemto atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu nosūta pieteikuma iesniedzējam un citām dalībvalstīm ne vēlāk kā 30 dienas pēc tā saņemšanas.
   2.   Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu dara pieejamu sabiedrībai pēc tam, kad ir devusi pieteikuma iesniedzējam divas nedēļas laiku, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu lūgtu attiecībā uz atsevišķām atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projekta daļām ievērot konfidencialitāti.
   3.   Sākot no dienas, kad ziņojums ir darīts pieejams sabiedrībai, Iestāde atvēl 60 dienu termiņu rakstisku piezīmju iesniegšanai. Par šīm piezīmēm paziņo Iestādei, kas tās izvērtē un kopā ar savām piezīmēm nosūta Komisijai.
   4.   Iestāde atjaunināto papildu kopsavilkuma dokumentāciju dara pieejamu sabiedrībai, izņemot jebkādu informāciju, attiecībā uz kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis pamatotu lūgumu ievērot konfidencialitāti, ja vien nepastāv sevišķi svarīgi apsvērumi darīt to zināmu sabiedrībai.
   13. pants
   Iestādes secinājums
   1.   Piecu mēnešu laikā pēc 12. panta 3. punktā minētā termiņa beigām Iestāde pieņem secinājumu par to, vai ir sagaidāms, ka darbīgā viela atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, kā arī izmantojot papildu dokumentācijas iesniegšanas dienā piemērojamās vadlīnijas. Vajadzības gadījumā Iestāde rīko apspriedi ar ekspertiem, kurā piedalās eksperti no ziņotājas dalībvalsts un otrās ziņotājas dalībvalsts. Iestāde paziņo par savu secinājumu pieteikuma iesniedzējam, dalībvalstīm un Komisijai.
   Atkāpjoties no pirmās daļas, Komisija var nekavējoties informēt Iestādi pēc 12. panta 3. punktā minētā termiņa beigām par to, ka secinājums nav vajadzīgs.
   2.   Pēc tam, kad Iestāde pieteikuma iesniedzējam ir devusi divas nedēļas laika, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. pantu lūgtu attiecībā uz noteiktām secinājuma daļām ievērot konfidencialitāti, Iestāde secinājumu dara pieejamu sabiedrībai, izņemot jebkādu informāciju, kuru Iestāde ir atzinusi par konfidenciālu, ja vien nepastāv sevišķi svarīgi apsvērumi darīt to zināmu sabiedrībai.
   3.   Ja Iestāde uzskata, ka no pieteikuma iesniedzēja ir vajadzīga papildu informācija, tā, apspriežoties ar ziņotāju dalībvalsti, nosaka termiņu, kas nepārsniedz vienu mēnesi un kurā pieteikuma iesniedzējam šāda informācija ir jāsniedz dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei. Ziņotāja dalībvalsts 60 dienu laikā pēc papildu informācijas saņemšanas novērtē saņemto informāciju un nosūta savu novērtējumu Iestādei.
   Ja piemēro pirmo daļu, 1. punktā minēto termiņu pagarina par šā punkta pirmajā daļā minēto laiku.
   4.   Iestāde var lūgt Komisiju apspriesties ar Eiropas Savienības references laboratoriju, kas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 882/2004 (6) izraudzīta, lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzēja ierosinātā analīzes metode atlieku noteikšanai ir pieņemama un atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta g) apakšpunkta prasībām. Pieteikuma iesniedzējs, ja to lūdz Eiropas Savienības references laboratorija, piegādā paraugus un analīzes standartus.
   5.   Informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedz bez pieprasījuma vai pēc tā termiņa beigām, kas paredzēts informācijas iesniegšanai saskaņā ar 3. punkta pirmo daļu, neņem vērā, ja vien tā nav iesniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 56. pantu.
   14. pants
   Atjaunošanas ziņojums un regula par atjaunošanu
   1.   Komisija atjaunošanas ziņojumu un regulas projektu iesniedz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 79. panta 1. punktā minētajai komitejai sešu mēnešu laikā pēc Iestādes secinājuma saņemšanas vai līdz šīs regulas 12. panta 3. punktā noteiktā termiņa beigām gadījumos, kad šāda Iestādes secinājuma nav.
   Atjaunošanas ziņojumā un regulas projektā ņem vērā ziņotājas dalībvalsts atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu, šīs regulas 12. panta 3. punktā minētās piezīmes un Iestādes secinājumu, ja tas ir bijis iesniegts.
   Pieteikuma iesniedzējam dod iespēju 14 dienu laikā iesniegt piezīmes par atjaunošanas ziņojumu.
   2.   Pamatojoties uz atjaunošanas ziņojumu un ņemot vērā piezīmes, ko pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis 1. punkta trešajā daļā noteiktajā termiņā, Komisija pieņem regulu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 1. punktu.
   3.   NODAĻA

      PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   15. pants
   Pārejas noteikumi
   Regulu (ES) Nr. 1141/2010 arī turpmāk piemēro attiecībā uz minētās regulas I pielikumā uzskaitīto darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanu.
   16. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 18. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 322, 8.12.2010., 10. lpp.

      (3)  OV L 200, 27.7.2012., 5. lpp.

      (4)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

      (5)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

      (6)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Pieteikumu forma saskaņā ar 2. panta 1. punktu

      Pieteikums ir rakstveida, to paraksta pieteikuma iesniedzējs un nosūta ziņotājai dalībvalstij un otrajai ziņotājai dalībvalstij.
      Pieteikuma kopiju nosūta Eiropas Komisijai uz adresi European Commission, DG Health and Consumers, 1049 Brussels, Belgium un Iestādei uz adresi European Food Safety Authority, Via Carlo Magno 1/A, 43126 Parma, Italy, un citām dalībvalstīm.
      PARAUGS
      1.   Informācija par pieteikuma iesniedzēju

                  1.1.

                  Pieteikuma iesniedzēja vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese, tostarp tās fiziskās personas vārds, kura ir atbildīga par pieteikumu un citām saistībām, kas izriet no šīs regulas:

                              1.1.1.

                                          a)

                                          tālruņa numurs:

                                          b)

                                          e-pasta adrese:

                              1.1.2.

                                          a)

                                          kontaktpersona:

                                          b)

                                          cita kontaktpersona:

            2.   Informācija vieglākai identificēšanai

                  2.1.

                  Piedāvātais vai ISO akceptētais parastais nosaukums, vajadzības gadījumā norādot ražotāja izgatavotos variantus, piemēram, sāļus, esterus vai amīnus.

                  2.2.

                  Ķīmiskais nosaukums (IUPAC un CAS nomenklatūra).

                  2.3.

                     CAS, CIPAC un EK numuri (ja ir pieejami).

                  2.4.

                  Empīriskā formula un struktūrformula, molekulmasa.

                  2.5.

                  Tās darbīgās vielas tīrības specifikācija g/kg, kurai jābūt iespēju robežās identiskai vai jau akceptētai kā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (1) pielikumā ietvertas darbīgās vielas ekvivalentam.

                  2.6.

                  Darbīgās vielas klasifikācija un marķējums saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (2) (ietekme uz veselību un vidi).

            3.   Jauna informācija

                  3.1.

                  Jaunas informācijas saraksts, ko plānots iesniegt kopā ar pamatojumu par šādas informācijas vajadzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 15. panta 2. punktu.

                  3.2.

                  Jaunu ar mugurkaulniekiem veiktu pētījumu saraksts, ko plānots iesniegt.

                  3.3.

                  Jebkādu jaunu vai notiekošu pētījumu grafiks.

            Pieteikuma iesniedzējs apliecina, ka iepriekš minētā iesniegtā informācija ir pareiza.
      Datums un paraksts (personas, kas ir kompetenta rīkoties 1.1. punktā minētā pieteikuma iesniedzēja vārdā).

         (1)  OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.

         (2)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2232 (2015. gada 2. decembris), ar ko atļauj palielināt tāda vīna stiprināšanas robežvērtības, kas ražots no vīnogām, kuras 2015. gadā ievāktas visos Dānijas, Nīderlandes, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes vīnogu audzēšanas reģionos

text:
               3.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 317/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2232
   (2015. gada 2. decembris),
   ar ko atļauj palielināt tāda vīna stiprināšanas robežvērtības, kas ražots no vīnogām, kuras 2015. gadā ievāktas visos Dānijas, Nīderlandes, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes vīnogu audzēšanas reģionos
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 91. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas A.3. punktā ir paredzēts, ka gados, kuros klimatiskie apstākļi bijuši īpaši nelabvēlīgi, dalībvalstis var lūgt palielināt vīna spirta tilpumkoncentrācijas (stiprināšanas) robežvērtības par 0,5 %.

               (2)

               Dānija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir lūgušas šādu stiprināšanas robežvērtību palielinājumu vīnam, kas ražots, izmantojot 2015. gadā ievāktās vīnogas, jo to augšanas periodā klimatiskie apstākļi bijuši īpaši nelabvēlīgi.

               (3)

               Laika apstākļi 2015. gadā bijuši īpaši nelabvēlīgi, tāpēc Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas A.2. punktā noteiktās dabiskās spirta tilpumkoncentrācijas palielinājuma robežvērtības dažos vīnogu audzēšanas reģionos nedod iespēju ražot parasti tirgū pieprasītu vīnu ar atbilstošu kopējo spirta koncentrāciju.

               (4)

               Tādēļ ir lietderīgi atļaut palielināt vīna stiprināšanas robežvērtības tādam vīnam, kas ražots, izmantojot Dānijā, Nīderlandē, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē 2015. gadā ievāktās vīna vīnogas.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas A.3. punkta, visos Dānijas, Nīderlandes, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes vīnogu audzēšanas reģionos dabiskās spirta tilpumkoncentrācijas palielinājums 2015. gadā ievāktajām svaigajām vīnogām, vīnogu misai, rūgstošai vīnogu misai, rūgstošam jaunvīnam un vīnam, kas ražots no 2015. gadā ievāktajām vīnogām, nedrīkst pārsniegt 3,5 %.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 2. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.