title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1051/2014 ( 2014. gada 2. oktobris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Pomelo de Corse (AĢIN))

text:
               8.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1051/2014
   (2014. gada 2. oktobris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomelo de Corse (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Pomelo de Corse, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Pomelo de Corse būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Pomelo de Corse (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums identificē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas – “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 668/2014 XI pielikumu (3).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 2. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 125, 26.4.2014., 15. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/638 (2015. gada 22. aprīlis), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

text:
               24.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 106/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/638
   (2015. gada 22. aprīlis),
   ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

               (2)

               Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

               (3)

               Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

               (4)

               Ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 22. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

      (3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

      PIELIKUMS

            “I PIELIKUMS

                        KN kods

                        Preču apraksts

                        Reprezentatīvā cena
                        (EUR/100 kg)

                        Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
                        (EUR/100 kg)

                        Izcelsme (1)

                        0207 12 10

                        Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

                        135,5

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

                        151,2

                        0

                        AR

                        165,1

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Bezkaula, saldēti gaiļu vai vistu gabali

                        324,1

                        0

                        AR

                        236,2

                        19

                        BR

                        356,1

                        0

                        CL

                        306,4

                        0

                        TH

                        0207 14 50

                        Saldētas vistu krūtiņas un to gabali

                        218,8

                        0

                        BR

                        0207 27 10

                        Bezkaula, saldēti tītaru gabali

                        332,5

                        0

                        BR

                        344,4

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Žāvētas olas bez čaumalām

                        381,1

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

                        279,4

                        2

                        BR

         (1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2320 (2015. gada 8. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               12.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/62

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2320
   (2015. gada 8. decembris)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 8. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors

         Heinz ZOUREK

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Spoža caurspīdīga auduma (100 % poliesteris) izstrādājums, kam ir ar mašīnu izšūts rotājums, 300 cm garos ruļļos.
                  Viena no abām izstrādājuma gareniskajām malām ir atšūta interloka dūrienu tehnikā, un atšuvē ir iestiprināta ar audumu pārklāta svina aukla. Pretējā malā ir blīvi austa eģe, ar ko paredzēts novērst auduma iršanu, un audi bārkšu veidā sniedzas pāri audumam.
                  No ruļļa nogrieztā auduma garums atbilst plānotā aizkara platumam. Šo audumu pārvērš aizkarā, vajadzīgajā garumā to vienkārši nogriežot blīvi austas eģes malā un apvīlējot šo malu un tās abas malas, kas nogrieztas no ruļļa. Interloka dūrienu tehnikā atšūtā mala veido aizkara apakšmalu, un tā netiek pārveidota.
                  Sk. attēlus (1).

                  6303 92 90

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 2.a) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XI sadaļas 7. piezīmes d) punktu un KN kodu 6303, 6303 92 un 6303 92 90 formulējumu.
                  Izstrādājumam ir pozīcijas 6303 gatavā aizkara pamatīpašības, jo tas, veicot vienkāršas darbības, ir nepārprotami piemērots pārveidošanai aizkarā. Kad audums nogriezts no ruļļa, jāveic vienkārša darbība, aizkaram vajadzīgajā garumā to vienkārši nogriežot un vajadzības gadījumā apvīlējot (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumu pozīcijai 6303 otro rindkopu).
                  Nepabeigtu izstrādājumu uzskata par apdarinātu, jo tam jau ir viena apvīlēta mala (interloka dūrienu tehnikā atšūtā mala).
                  Tādēļ izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 6303 92 90 pie aizkariem no sintētiskajām šķiedrām.

                  1.

                  2.

                  3.

         (1)  Attēli pievienoti tikai informācijai.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1046 (2016. gada 28. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam

text:
                  29.6.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 170/19

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1046
      (2016. gada 28. jūnijs),
      ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
      tā kā:
      A.   PROCEDŪRA
      1.   Spēkā esošie pasākumi

                  (1)

                  Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”), kas notika saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 (2) konkrētas Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes molibdēna stieples importam noteica galīgo antidempinga maksājumu (“sākotnējie pasākumi”).

                  (2)

                  Sākotnējos pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 64,3 % apmērā.

                  (3)

                  Pēc divām pretapiešanas izmeklēšanām sākotnējie pasākumi 2012. un 2013. gadā tika paplašināti un vispirms attiecināti arī uz tādas molibdēna stieples importu, ko nosūta no Malaizijas (3), un tad uz tādas ĶTR izcelsmes molibdēna stieples importu, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm (4). Pēc trešās pretapiešanas izmeklēšanas pasākumi 2015. gada 30. oktobrī tika paplašināti un attiecināti arī uz molibdēna stiepli, kurā pēc svara ir vismaz 97 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 4,0 mm, bet nepārsniedz 11,0 mm (5).

            2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                  (4)

                  Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

                  (5)

                  Pieprasījumu iesniedza molibdēna stieples galvenais Savienības ražotājs Plansee SE (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ražo 90 % no molibdēna stieples ražošanas apjoma Savienībā.

                  (6)

                  Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu beigšanās varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

                  (7)

                  Komisija 2015. gada 12. jūnijā sāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam, lai noteiktu, vai pasākumu beigšanās varētu radīt dempinga un kaitējumu turpināšanos vai atkārtošanos. Tā publicēja paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (7).

            3.   Ieinteresētās personas

                  (8)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos attiecīgos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā un Ķīnas iestādes un aicināja tos piedalīties.

                  (9)

                  Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

            3.1.   Atlase

                  (10)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

            (a)   Importētāju atlase

                  (11)

                  Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

                  (12)

                  Neviens importētājs nepieteicās sniegt paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju.

            (b)   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                  (13)

                  Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

                  (14)

                  Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                  (15)

                  Tikai viens ĶTR uzņēmums 2015. gada 29. jūnijā iesniedza aizpildītu atlases veidlapu. Tomēr šā uzņēmuma sniegtā informācija neliecināja par to, ka šis uzņēmums eksportē uz Savienību 23. apsvērumā definēto attiecīgo ražojumu, bet gan tikai cita veida molibdēna stiepli, kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 4,0 mm. Tad uzņēmums 2015. gada 25. augustā tika aicināts iesniegt piezīmes vai informāciju saistībā ar termiņbeigu pārskatīšanu. Tomēr uzņēmums neatbildēja uz minēto uzaicinājumu. Turklāt attiecīgais uzņēmums šajā izmeklēšanas posmā bija iesaistīts pasākumu pretapiešanas izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta Regula (ES) 2015/1952. Pamatojoties uz visiem šiem apsvērumiem, Komisija uzskatīja, ka minētais uzņēmums nebūtu jāiekļauj atlasē.

                  (16)

                  Tā kā nepieteicās neviens cits Ķīnas ražotājs eksportētājs, atlase nebija vajadzīga.

            3.2.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

                  (17)

                  Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

                  (18)

                  Komisija nosūtīja anketas diviem zināmiem Savienības ražotājiem. Viens Savienības ražotājs (Plansee SE), kas ražo aptuveni 90 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma, iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Otrs Savienības ražotājs 2015. gada 11. maijā izteica vēlmi saglabāt izmeklēšanā neitrālu nostāju un nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kuru tas saņēma 2015. gada 12. jūnijā.

                  (19)

                  Anketas netika nosūtītas nevienam Ķīnas ražotājam eksportētājam, jo, kā paskaidrots 13.–16. apsvērumā, neviens no tiem nepieteicās.

                  (20)

                  Komisija nosūtīja anketas deviņiem lietotājiem, kuri pieteicās pēc pārskatīšanas sākšanas; Komisija saņēma piecas atbildes no pārskatāmā ražojuma lietotājiem.

                  (21)

                  Viens pārbaudes apmeklējums saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikts Savienības ražotāja Plansee SE (Austrija) telpās.

            4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                  (22)

                  Izmeklēšana par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

            B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
      1.   Attiecīgais ražojums

                  (23)

                  Attiecīgais ražojums ir molibdēna stieple, kurā pēc svara ir vismaz 99,95 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm; šā ražojuma izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un patlaban to klasificē ar KN kodu ex 8102 96 00.

            2.   Līdzīgais ražojums

                  (24)

                  Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šādiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi:

                              —

                              attiecīgajam ražojumam,

                              —

                              Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

                  (25)

                  Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

            C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
      1.   Ievadpiezīmes

                  (26)

                  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tiek īstenots dempings un vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

                  (27)

                  Kā minēts 16. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti.

                  (28)

                  Šajā saistībā Ķīnas iestādes tika pienācīgi informētas par to, ka, tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija attiecībā uz konstatējumiem par ĶTR varētu piemērot pamatregulas 18. pantu. Šajā sakarā piezīmes netika saņemtas.

                  (29)

                  Šā iemesla dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tādēļ tika izmantots termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat statistika, dati, kurus dalībvalstis ievākušas saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), un iepriekšējo lietu gaitā ievāktie dati par to pašu attiecīgo ražojumu (skatīt 3. apsvērumu). Tika analizēta arī Ķīnas eksporta statistikas datubāze. Tomēr analīze liecināja, ka attiecīgā ražojuma kodēšanas struktūra, kas izmantota minētajā datubāzē, nav pietiekami precīza, lai iegūtu izmantojamu informāciju. Tāpēc šo informācijas avotu nevarēja izmantot.

            2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

      2.1.   Analogā valsts

                  (30)

                  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).

                  (31)

                  Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izraudzītas ASV. Paziņojumā par šīs izmeklēšanas sākšanu Komisija ierosināja par analogo valsti izmantot Indiju, jo ražotājs Amerikas Savienotajās Valstīs kopš sākotnējās izmeklēšanas perioda bija izbeidzis ražot molibdēna stiepli. Komisija aicināja personas sniegt piezīmes par šīs izvēles atbilstību, taču neviena no personām piezīmes nesniedza.

                  (32)

                  Komisija meklēja informāciju par molibdēna stieples ražotājiem citās iespējamās analogās valstīs un sazinājās ar Indiju, Japānu, Meksiku, Ukrainu un ASV, aicinot visus zināmos molibdēna stieples ražotājus šajās valstīs sniegt vajadzīgo informāciju.

                  (33)

                  Neviens no šajās valstīs uzrunātajiem uzņēmumiem nepiekrita sadarboties izmeklēšanas ietvaros. Turklāt nekas neliecināja par to, ka kādā citā valstī, iespējams, tiktu ražotas molibdēna stieples. Tādējādi Komisijai kā vienīgā iespēja, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, bija jāizmanto Savienības tirgus.

            2.2.   Normālā vērtība

                  (34)

                  No abiem Savienības ražotājiem saņemtā informācija, kas attiecas uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu Savienības tirgū, tika izmantota par pamatu ĶTR ražotājiem eksportētājiem piemērojamās normālās vērtības noteikšanai.

                  (35)

                  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, ko Savienības ražošanas nozare pārdod Savienības tirgū, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijis reprezentatīvs. Šis pārdošanas apjoms tika uzskatīts par reprezentatīvu, ja kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem atbilda vismaz 5 % no kopējā Ķīnas attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību pārdotā apjoma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, līdzīgā ražojuma apjoms, ko Savienības ražošanas nozare pārdod Savienības tirgū, bija reprezentatīvs.

                  (36)

                  Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā pārdošanas cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabla, un tādējādi var uzskatīt, ka pārdošana ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam.

                  (37)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabls un veikts reprezentatīvā daudzumā. Tāpēc normālā vērtība tika balstīta uz līdzīgā ražojuma pārdošanas cenu, ko Savienības ražošanas nozare noteica neatkarīgiem pircējiem Savienībā.

            2.3.   Eksporta cena

                  (38)

                  Kā minēts 27. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ eksporta cena tika balstīta uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., uz “14. panta 6. punkta datubāzi”, to salīdzinot ar pieprasījumā sniegto informāciju un Eurostat statistiku.

            2.4.   Salīdzinājums

                  (39)

                  Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt no ĶTR eksportētos ražojuma veidus. Tāpēc nebija iespējama salīdzināšana pa ražojuma veidiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā ievākto informāciju, korekcijas tika veiktas attiecībā uz (iekšzemes un jūras pārvadājumu) transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām un muitošanas maksājumiem.

            2.5.   Dempinga starpība

                  (40)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos.

                  (41)

                  Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF (izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas) cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 49,6 %.

            3.   Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

                  (42)

                  Papildus konstatējumam par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijis dempings, Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums.

            3.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

                  (43)

                  Tā kā nebija publiski pieejamas informācijas un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā tika noteiktas, pamatojoties uz aplēsēm, ko pieprasījuma iesniedzējs sniedza savā pieprasījumā, un viņa rīcībā esošo informāciju par tirgu. Šīs aplēses varēja pārbaudīt, salīdzinot tās ar datiem, kas ievākti sākotnējā izmeklēšanā un 2015. gada oktobrī pabeigtajā pasākumu pretapiešanas izmeklēšanā, kura minēta 3. apsvērumā; šīs aplēses tika atzītas par pieņemamām.

                  (44)

                  Uz šā pamata tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanas jauda bija aptuveni 3 400 tonnas, faktiskais ražošanas apjoms bija aptuveni 750 tonnas un neizmantotā jauda tādējādi bija aptuveni 2 650 tonnas. Aplēstā neizmantotā jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairākas reizes pārsniedza Savienības patēriņu. Ņemot vērā 48. un 50. apsvērumā aprakstīto Savienības tirgus pievilcīgumu, ir iespējams, ka liela daļa no šīs neizmantotās jaudas tiks izmantota, lai ražotu eksportam uz Savienību.

                  (45)

                  Aplēstā lielā neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā liecina par to, ka Ķīnas ražotājiem ir ievērojams potenciāls palielināt eksportu. Molibdēna stiepļu patēriņš ir lielā mērā ir atkarīgs no manuālo pārnesumkārbu ražošanas vieglo un kravas automobiļu ražošanas nozarē. Lai gan ir taisnība, ka molibdēna stiepļu patēriņš Ķīnas iekšzemes tirgū varētu palielināties, ņemot vērā augošo autobūves nozari Ķīnas Tautas Republikā, tomēr neizmantotā jauda krietni pārsniedz Savienības patēriņu. Tāpēc, pat pieņemot, ka iekšzemes patēriņš Ķīnas Tautas Republikā pieaugs, neizmantotā jauda, visticamāk, saglabāsies ievērojamā apmērā ar lielu eksporta potenciālu. Turklāt uzņēmumu potenciāls palielināt pieprasījumu citos nozīmīgos automobiļu ražošanas tirgos, piemēram, ASV, Japānā, Korejā un Dienvidamerikā, ir samērā neliels, jo tie galvenokārt koncentrējas uz automātiskām pārnesumkārbām, kurās netiek izmantota molibdēna stieple.

                  (46)

                  Tāpēc, ja pasākumi Savienībā tiktu izbeigti, ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā, ierobežoto pieprasījumu pēc ražojuma citos lielos trešu valstu tirgos, kā arī faktu, ka liela daļa no šīs neizmantotās jaudas, visticamāk, netiks izmantota Ķīnas iekšzemes patēriņam, Ķīnas eksportētājiem būs spēcīgi stimuli pārvirzīt savu eksportu uz Savienības tirgu.

            3.2.   Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs

                  (47)

                  Nav pieejama publiska informācija par Ķīnas vidējām eksporta cenām trešo valstu tirgiem. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza divas Ķīnas eksporta cenu kotācijas, kuras tiek izmantotas trešo valstu tirgos un aptver kopējo daudzumu 20 tonnas, kas atbilst aptuveni 6 % no Savienības patēriņa. Šīs kotācijas norādīja uz zemāku cenu līmeni nekā pašreizējais cenu līmenis Savienībā. Turklāt 15. apsvērumā minētais Ķīnas uzņēmums ziņoja savā atlases veidlapā, ka tas esot pārdevis Dienvidkorejai niecīgu molibdēna stieples, kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 4,0 mm, daudzumu par cenu, kas ir zemāka par pašreizējo cenu līmeni Savienībā.

            3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

                  (48)

                  Izmeklēšanā konstatēts, ka, ņemot vērā līdzšinējo, pierādīto apiešanas praksi, kas minēta 3. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji attiecīgajā periodā sekmīgi palielināja savu jau tā ievērojamo tirgus daļu un importa apjomu Savienības tirgū par attiecīgi 7 % un 9 %, kā norādīts 2. tabulā. Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā svārstījās no 15 % līdz 35 %.

                  (49)

                  Līdzšinējā apiešanas prakse, tirgus daļas palielinājums attiecīgajā periodā un šā palielinājuma līmenis skaidri liecina par to, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem.

                  (50)

                  Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, Ķīnas eksporta cenas uz Savienības tirgu ir augstākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz citiem trešo valstu tirgiem. Tas liecina par to, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs cenu līmeņa ziņā, jo eksports uz Savienību nestu lielāku peļņu. Turklāt, kā paskaidrots 45. apsvērumā, ņemot vērā tehniskās atšķirības, kas pastāv autobūves nozarē citos lielos automobiļu ražošanas tirgos, molibdēna stieples eksports aprobežojas ar tirgiem, kuros autobūves nozarē tiek izmantotas manuālās pārnesumkārbas; no šiem tirgiem Savienības tirgus ir viens no lielākajiem. Patiesi, Savienības tirgus joprojām ir lielākais molibdēna stiepļu tirgus; tam par iemeslu ir Savienības attīstītā vieglo un kravas automobiļu ražošanas nozare, kurā vēl aizvien tiek izmantotas manuālās pārnesumkārbas.

            3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

                  (51)

                  Secinājums ir tāds, ka aplēstā lielā neizmantotā jauda, kas pieejama Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas ražotāju eksportētāju atbilstošā spēja palielināt ražošanas apjomu un tiešo pārdošanu Savienībā un Savienības tirgus pievilcīgums norāda uz to, ka pasākumu atcelšanas rezultātā, visticamāk, ievērojami palielinātos eksports uz Savienību. Ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto dempinga starpību, ir arī iespējams, ka nākotnē eksports turpinātos par izteiktām dempinga cenām. Tāpēc uzskatāms, ka ir liela iespējamība, ka dempings turpinātos, ja tiktu izbeigti pašreizējie antidempinga pasākumi.

            D.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
      1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

                  (52)

                  Kopš sākotnējās izmeklēšanas Savienības ražošanas nozarē nav notikušas ievērojamas strukturālas izmaiņas. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja divi zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

            2.   Patēriņš Savienībā

                  (53)

                  Patēriņu Savienībā Komisija noteica, i) minēto divu Savienības ražotāju pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot ii) kopējo importa apjomu. Importa apjoms no ĶTR tika aprēķināts, uz 14. panta 6. punkta datubāzes pamata iegūtajam importa apjomam pieskaitot molibdēna stieples daudzumu, attiecībā uz kuru pēdējā pretapiešanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas importēts, apejot antidempinga pasākumus, jo Regulā (ES) 2015/1952 ir apkopoti 3. apsvērumā minēto iepriekšējo divu pretapiešanas izmeklēšanu dati, kā rezultātā šīs regulas pamatā ir visaptverošākais datu kopums. Attiecīgajā periodā nebija importa no citām trešām valstīm.

                  (54)

                  Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, konfidencialitātes apsvērumu dēļ rādītāji bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.

                  (55)

                  Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņa dinamika Savienībā bija šāda.

                     1. tabula

                     Indeksētais patēriņš Savienībā

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 104

                                 103

                                 102

                                             Avots:

                                          Savienības ražošanas nozares sniegtie dati, 14. panta 6. punkta datubāze, pēdējā pretapiešanas izmeklēšana, Eurostat.

                  (56)

                  Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā saglabājās samērā stabils, pieaugot tikai par 2 %. Konkrētāk, līdz 2013. gadam patēriņš Savienībā palielinājās par 4 %, savukārt no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tas mazliet saruka, proti, par 2 %.

                  (57)

                  Samērā stabilo molibdēna stieples patēriņu Savienībā galvenokārt var skaidrot ar attiecīgajā periodā konstatēto autobūves nozares attīstību, kas šajā laikposmā arī saglabājās stabila.

            3.   Imports no attiecīgās valsts

      3.1.   Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

         2. tabula

         Indeksētais importa apjoms un tirgus daļa

                  Valsts

                  2012

                  2013

                  2014

                  Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                  ĶTR

                  Importa apjoma

                     indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     75

                     99

                     109

                  Tirgus daļa

                     Indekss (2012. gads = 100)

                     100

                     72

                     97

                     107

                                 Avots:

                              Savienības ražošanas nozares sniegtie dati, 14. panta 6. punkta datubāze, pēdējā pretapiešanas izmeklēšana, Eurostat.

                  (58)

                  Kā aprakstīts 53. apsvērumā, importa apjoms no ĶTR tika aprēķināts, uz 14. panta 6. punkta datubāzes pamata iegūtajam importa apjomam pieskaitot molibdēna stieples daudzumu, attiecībā uz kuru pēdējā pretapiešanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka tas importēts, apejot antidempinga pasākumus. Tā kā šis molibdēna stieples daudzums bija uzskatāms par konfidenciālu (8), 2. tabulā iekļautie rādītāji bija jāindeksē.

                  (59)

                  Balstoties uz šo informāciju, importa apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 9 %. 2013. gadā tas būtiski samazinājās (par 25 %), bet kopš tā laika pastāvīgi palielinājās (pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – par 46 % salīdzinājumā ar 2013. gadu).

                  (60)

                  Attiecīgā ražojuma importa apjoms uz Savienību pieauga lielākā mērā nekā patēriņš Savienībā. Rezultātā Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %. Tirgus daļas izmaiņas uzrādīja līdzīgas tendences salīdzinājumā ar importa apjomu. Konkrētāk, 2013. gadā tirgus daļa samazinājās par 28 %, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā palielinājās par 46 % salīdzinājumā ar 2013. gadu; tas atbilst importa apjoma samazinājumam 2013. gadā un importa apjoma pieaugumam 2014. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                  (61)

                  Gan importa apjoms, gan tirgus daļa samazinājās 2013. gadā tādēļ, ka tika sākta pasākumu pretapiešanas izmeklēšana, kuras rezultātā galīgie antidempinga maksājumi, kas noteikti molibdēna stieples importam, tika piemēroti arī nedaudz mainīta ražojuma importam no ĶTR (skatīt 3. apsvērumu un 3. zemsvītras piezīmi).

                  (62)

                  Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgā perioda sākumā sasniedza ievērojamu līmeni, proti, 15 %–35 %. Kā minēts 48. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji, neraugoties uz spēkā esošajiem maksājumiem, attiecīgajā periodā ir sekmīgi palielinājuši savu būtisko tirgus daļu (par 7 %); tam par iemeslu galvenokārt ir šo ražotāju eksportētāju īstenotā apiešanas prakse.

            3.2.   Attiecīgās valsts izcelsmes importa cenas

                  (63)

                  Kā paskaidrots 38. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ importa cena tika noteikta, balstoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, to salīdzinot ar pieprasījumā sniegto informāciju un Eurostat statistiku. Nākamajā tabulā ir attēlota ĶTR importa vidējā cena.

                     3. tabula

                     Indeksētās importa cenas
                      (*)

                              Valsts

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                              ĶTR

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 97

                                 89

                                 87

                                 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                  (64)

                  Laikposmā no 2012. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importa vidējā cena samazinājās nepārtraukti – kopumā par 13 %.

            3.3.   Cenu samazinājums

                  (65)

                  Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot uzņēmuma Plansee SE vidējo pārdošanas cenu Savienības tirgū, kas koriģēta EXW līmenī, ar vidējo cenu, kura Savienības tirgū jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam par importu no attiecīgās valsts un kura noteikta kā izmaksu, apdrošināšanas un frakta summa (CIF) (ieskaitot antidempinga maksājumu) uz 14. panta 6. punkta datubāzes datu pamata, kā paskaidrots 38. apsvērumā.

                  (66)

                  Kā minēts 39. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ nebija iespējams noteikt no ĶTR uz Savienību eksportēto ražojumu veidus. Tāpēc nebija iespējama salīdzināšana pa ražojuma veidiem. Cenu salīdzinājums tika veikts uz vidējo cenu pamata, atskaitot atlaides un vajadzības gadījumā izdarot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares hipotētiskā apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                  (67)

                  Salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas nav pārmērīgi samazinātas. Tomēr, atskaitot spēkā esošo antidempinga maksājumu 64,3 % apmērā, cenu samazinājuma starpība sasniegtu 25,9 %.

            3.4.   Imports no trešām valstīm

                  (68)

                  Kā minēts 53. apsvērumā, attiecīgajā periodā nebija importa no citām valstīm, izņemot ĶTR.

            4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

      4.1.   Vispārīgas piezīmes

                  (69)

                  Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.

                  (70)

                  Kaitējuma noteikšanai Komisijai bija pieejamas atšķirīgas datu kopas attiecībā uz makroekonomiskiem un mikroekonomiskiem kaitējuma rādītājiem. Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem Komisija varēja izmantot Plansee SE atbildes uz anketu un – otra zināmā Savienības ražotāja gadījumā – datus, kurus Plansee SE savā pieprasījumā bija iesniedzis par šo ražotāju. Tomēr attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem pieprasījumā nebija iekļauti nekādi dati par otra ražotāja situāciju, un, tā kā šis ražotājs neiesniedza atbildi uz anketu, Komisijai bija jāizmanto dati, kas bija iekļauti Plansee SE atbildē uz anketu. Ņemot vērā to, ka uz Plansee SE attiecas aptuveni 90 % no Savienības kopējā pārdošanas apjoma, Komisija uzskatīja, ka šā uzņēmuma pārbaudītie dati par mikroekonomiskajiem rādītājiem objektīvi atspoguļo situāciju visā Savienības ražošanas nozarē.

                  (71)

                  Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

                  (72)

                  Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

                  (73)

                  Tika konstatēts, ka abi datu kopumi ir reprezentatīvi Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim.

            4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

      a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                  (74)

                  Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

                     4. tabula

                     Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                              Ražošanas apjoms

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 113

                                 102

                                 98

                              Ražošanas jauda

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 98

                              Jaudas izmantojums

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 114

                                 105

                                 100

                                 Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

                  (75)

                  Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās, proti, par 2 %. Konkrētāk, līdz 2013. gadam tas vispirms palielinājās par 13 % un pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastāvīgi samazinājās, proti, par vairāk nekā 13 % salīdzinājumā ar 2013. gadu.

                  (76)

                  Ražošanas jauda attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās – kopumā par 2 %.

                  (77)

                  Tā kā ražošanas apjoms 2013. gadā palielinājās un ražošanas jauda nedaudz samazinājās, jaudas izmantojums 2013. gadā pieauga par 14 % salīdzinājumā ar 2012. gadu. Pēc 2013. gada jaudas izmantojums saruka līdz 2012. gada līmenim. Tādējādi jaudas izmantojums attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabils.

            b)   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                  (78)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     5. tabula

                     Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                              Pārdošanas apjoms Savienībā

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 113

                                 104

                                 100

                              Tirgus daļa

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 109

                                 101

                                 98

                                 Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

                  (79)

                  Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās stabils. Līdz 2013. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 13 % un pēc tam pastāvīgi samazinājās par 12 %, sasniedzot pārskatīšanas izmeklēšanas periodā 2012. gada līmeni. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms 2013. gadā palielinājās galvenokārt tādēļ, ka tika sākta pasākumu pretapiešanas izmeklēšana, kuras rezultātā galīgie antidempinga maksājumi, kas noteikti molibdēna stieples importam, tika piemēroti arī nedaudz mainīta ražojuma importam no ĶTR (skatīt 3. apsvērumu un 3. zemsvītras piezīmi). Rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2013. gadā pieauga par 9 %. Pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā pastāvīgi samazinājās par 10 % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2 %.

            c)   Izaugsme

                  (80)

                  Kaut arī Savienības patēriņš attiecīgajā periodā pieauga par 2 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās stabils, kā rezultātā tirgus daļa samazinājās par 2 %.

            d)   Nodarbinātība un ražīgums

                  (81)

                  Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     6. tabula

                     Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                              Nodarbināto skaits

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 95

                                 89

                                 88

                              Ražīgums (tonnas uz darbinieku)

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 119

                                 115

                                 111

                                 Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati.

                  (82)

                  Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, savukārt ražīgums šajā pašā laikposmā palielinājās par 11 %.

            e)   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                  (83)

                  Izmeklēšanā tika konstatēts, ka molibdēna stieples imports no ĶTR Savienības tirgū turpinājies par dempinga cenām. Dempinga starpība, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika noteikta Ķīnas Tautas Republikai, ievērojami pārsniedza de minimis līmeni; skatīt 41. apsvērumu. Tas sakrita ar ĶTR importa apjoma pieaugumu un importa cenu sarukumu, kā rezultātā Ķīnas importa tirgus daļa nedaudz palielinājās salīdzinājumā ar 2012. gadu. Kaut arī Savienības ražošanas nozarei nāca par labu spēkā esošie antidempinga pasākumi un tādējādi tā varēja lielā mērā saglabāt savu tirgus daļu, tai tomēr bija tendence samazināties.

            4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

      a)   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

                  (84)

                  Savienības ražošanas nozares (Plansee SE) vidējo pārdošanas cenu dinamika nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

                     7. tabula

                     Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                              Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 95

                                 94

                                 94

                              Vienības ražošanas izmaksas

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 84

                                 83

                                 84

                                 Avots: dati, kas attiecas uz Plansee SE.

                  (85)

                  Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Cenas samazinājuma iemesls bija izejvielu izmaksu kritums un Savienības ražotāja centieni samazināt izmaksas.

                  (86)

                  Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās vēl vairāk, proti, par 16 %. Ražošanas izmaksu krituma pamatā galvenokārt ir izejvielu izmaksu samazinājums, kā arī iepriekš minētie centieni samazināt izmaksas, piemēram, nodrošināšanās pret izejvielu cenas svārstībām.

            b)   Darbaspēka izmaksas

                  (87)

                  Vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     8. tabula

                     Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                              Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 106

                                 103

                                 103

                                 Avots: dati, kas attiecas uz Plansee SE.

                  (88)

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā saglabājās samērā stabilas ar nelielu pieaugumu par 3 %. Konkrēti, vidējās darbaspēka izmaksas 2013. gadā palielinājās par 6 %, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 2 % salīdzinājumā ar 2013. gadu.

            c)   Krājumi

                  (89)

                  Krājumu līmeņa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     9. tabula

                     Krājumi

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                              Krājumi perioda beigās

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 140

                                 115

                                 46

                              Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 124

                                 112

                                 47

                                 Avots: dati, kas attiecas uz Plansee SE.

                  (90)

                  Krājumi attiecīgajā periodā veidoja tikai ļoti nelielu procentuālo daļu no kopējā ražošanas apjoma. Tāpēc šo faktoru neuzskatīja par nozīmīgu Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtējumam.

            d)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                  (91)

                  Rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     10. tabula

                     Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                              2012

                              2013

                              2014

                              Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                              Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 512

                                 509

                                 463

                              Naudas plūsma (EUR)

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 393

                                 333

                                 301

                              Ieguldījumi (EUR)

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 3 360

                                 0

                                 0

                              Ienākums no ieguldījumiem

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 403

                                 375

                                 338

                                 Avots: dati, kas attiecas uz Plansee SE.

                  (92)

                  Komisija Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Tā sasniedza augstāko līmeni 2013. gadā un pēc tam samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kā paskaidrots 85. un 86. apsvērumā, šā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pieauguma iemesls galvenokārt bija izejvielu izmaksu kritums, kā arī efektīvi uzņēmējdarbības lēmumi, kas tika pieņemti izmaksu samazināšanai.

                  (93)

                  Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāja spēja pašam finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā neto naudas plūsma palielinājās aptuveni trīs reizes. Būtiskais naudas plūsmas palielinājums galvenokārt skaidrojams ar ievērojamo rentabilitātes pieaugumu, kā paskaidrots 92. apsvērumā.

                  (94)

                  Ieguldījumi 2013. gadā būtiski palielinājās, savukārt turpmākajos gados tie samazinājās līdz nullei. Proti, 2013. gadā Savienības ražotājs veica būtiskus ieguldījumus, lai aizstātu mašīnas un iekārtas, un turpmākajos gados citi ieguldījumi netika veikti.

                  (95)

                  Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā pieauga ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas. Konkrētāk, 2013. gadā tas palielinājās un pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz samazinājās, proti, par 16 % salīdzinājumā ar 2013. gadu.

            4.4.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

                  (96)

                  Tādi rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā uzlabojās. Šīs attīstības iemesls galvenokārt bija izejvielu izmaksu kritums, kā arī efektīvi uzņēmējdarbības lēmumi, kas pieņemti izmaksu samazināšanai.

                  (97)

                  No otras puses, daži no svarīgākajiem kaitējuma rādītājiem, piemēram, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums un pārdošanas apjoms, attiecīgajā periodā saglabājās samērā stabili vai to attīstība bija negatīva. Konkrēti, ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tirgus daļa nedaudz samazinājās, proti, par 2 %. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 1 %. Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā saglabājās stabils. Nodarbinātība samazinājās par 12 %.

                  (98)

                  Uz iepriekš minētā pamata tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

            5.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

                  (99)

                  Kā izklāstīts 41. un 83. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Ķīnas bijis par dempinga cenām un, kā secināts 51. apsvērumā, pastāv liela iespējamība, ka dempings turpinātos, ja tiktu izbeigti spēkā esošie pasākumi.

                  (100)

                  Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu samazinājums netika konstatēts, tomēr, atskaitot spēkā esošo antidempinga maksājumu, cenu samazinājuma starpība sasniegtu aptuveni 26 %, kā paskaidrots 67. apsvērumā. Uz šā pamata ir sagaidāms, ka tad, ja antidempinga maksājumus atceltu, Ķīnas eksports, visticamāk, turpināsies par cenām, kas būs ievērojami mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu, kā aprakstīts 48. un 50. apsvērumā, imports par dempinga cenām, visticamāk, pieaugs. Var sagaidīt, ka tad, ja šis pieaugušais importa apjoms tiktu pārdots par cenām, kas ir ievērojami mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena, tas, visdrīzāk, radīs lejupvērstu cenu spiedienu Savienības tirgū. Molibdēna stieple ir samērā viendabīgs ražojums kvalitātes ziņā. Tāpēc cenu līmenis ir svarīgs faktors, lai izlemtu, vai pirkt to no Savienības ražotājiem vai Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt pēkšņais Ķīnas importa samazinājums, kura iemesls, kā paskaidrots 79. apsvērumā, ir otrās pasākumu pretapiešanas izmeklēšanas uzsākšana 2013. gadā, liecina par to, ka klienti var viegli pārorientēties uz piegādātāju, kas piedāvā konkurētspējīgāko cenu (t. i., pārorientēties no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem uz Savienības ražotājiem). Savienības ražošanas nozare tad, visticamāk, būtu spiesta vai nu samazināt savas pārdošanas cenas uz rentabilitātes rēķina, vai arī saglabāt pārdošanas cenu līmeni, kā rezultātā tā, iespējams, zaudētu pārdošanas apjomu un tirgus daļu par labu Ķīnas eksportētājiem. Galu galā tas radītu zaudējumus, un Savienības tirgū dominētu Ķīnas imports.

                  (101)

                  Kā minēts 44. apsvērumā, Ķīnas neizmantotā jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saskaņā ar aplēsēm bija 2 650 tonnas, kas šajā pašā laiksposmā vairākas reizes pārsniedza Savienības patēriņu. Tāpēc pat tad, ja daļa no šīs neizmantotās jaudas tiktu novirzīta potenciāli pieaugošajam iekšzemes patēriņam Ķīnas Tautas Republikā, ir paredzams, ka eksportam uz Savienību vēl aizvien būtu pieejama liela neizmantotā jauda.

                  (102)

                  Ņemot vērā minētos apstākļus un 48. un 50. apsvērumā aprakstīto Savienības tirgus pievilcīgumu, pastāv liela iespējamība, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas ražotāji eksportētāji ievērojami palielinās attiecīgā ražojuma importa apjomu uz Savienības tirgu.

                  (103)

                  Saskaņā ar šo scenāriju Savienības ražošanas nozare, visticamāk, zaudēs būtisku pārdošanas apjoma un tirgus daļu. Tā rezultātā arī samazinātos jaudas izmantojums un pazeminātos peļņas līmenis, iespējams, radot zaudējumus. Tādējādi ir iespējams, ka Savienības tirgū dominētu imports no ĶTR.

                  (104)

                  Balstoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv kaitējuma atkārtošanās liela iespējamība.

            E.   SAVIENĪBAS INTERESES

                  (105)

                  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

                  (106)

                  Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

                  (107)

                  Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanos un kaitējuma draudu atkārtošanos pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.

            1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                  (108)

                  Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums.

                  (109)

                  Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka ir strukturāli dzīvotspējīga ražošanas nozare. Tā ir pielikusi ievērojamas pūles, lai racionalizētu savu ražošanas procesu un uzlabotu savu konkurētspēju, kā rezultātā palielinājās ražīgums (par 11 %), samazinājās ražošanas jauda (par 2 %) un saruka ražošanas izmaksas (par 16 %).

                  (110)

                  Gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, iespējamais ievērojamu importa par dempinga cenām apjoma pieplūdums no ĶTR pasliktinātu stāvokli Savienības ražošanas nozarē. Šis importa pieplūdums, visticamāk, varētu vēl vairāk samazināt tirgus daļu un pārdošanas cenas, kam par iemeslu ir Ķīnas importa izraisītais cenu spiediens, savukārt jaudas izmantojuma sarukums vienlaikus palielinātu vidējās izmaksas. Rezultātā ir ļoti iespējams, ka Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis nopietni pasliktinātos.

                  (111)

                  Uz šā pamata Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

            2.   Importētāju/tirgotāju intereses

                  (112)

                  Kā minēts 12. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens importētājs nesadarbojās vai nepieteicās. Tomēr pierādījumi, kas no viena importētāja tika saņemti sākotnējā izmeklēšanā, norādīja uz to, ka kopējā ietekme uz uzņēmuma darbību būtu ierobežota. Tāpēc nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda negatīva ietekme uz importētājiem, kura būtu tika liela, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi.

            3.   Lietotāju intereses

                  (113)

                  No deviņiem lietotājiem, kuri pieteicās pēc termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas, pieci atbildēja uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz vienu no šiem pieciem uzņēmumiem tika konstatēts, kas tas piedalījās apiešanas praksē, kā konstatēts pēdējā, 2015. gadā pabeigtajā pretapiešanas izmeklēšanā un minēts 3. apsvērumā. No minētā uzņēmuma atbildēm uz anketas jautājumiem skaidri izrietēja, ka šis uzņēmums neizmantoja attiecīgo ražojumu, bet gan importēja no ĶTR nedaudz mainītu molibdēna stiepli, uz kuru neattiecās paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu iekļautais ražojuma apraksts; spēkā esošo antidempinga pasākumu apiešana tika konstatēta tikai pēc šīs izmeklēšanas uzsākšanas. Tāpēc minētā uzņēmuma atbilde netika ņemta vērā šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā.

                  (114)

                  Neviens no atlikušajiem četriem lietotājiem, kuri sadarbojās, neimportēja attiecīgo ražojumu no ĶTR, bet gan iegādājās līdzīgo ražojumu no Savienības ražošanas nozares. Divi no šiem uzņēmumiem ir uzņēmumi, kas nodarbojas ar pārklāšanu. Trešais uzņēmums ir automobiļu ražotājs, kas ražo pārnesumkārbas paša ražotajiem automobiļiem. Ceturtais uzņēmums ir automobiļu detaļu ražotājs. Tomēr šā uzņēmuma iesniegtie dati bija nepilnīgi, un tos nevarēja izmantot. Izmeklēšanā atklājās, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā visi lietotāji strādāja ar peļņu. Neviens no šiem četriem lietotājiem neizvirzīja argumentus pret pasākumu turpināšanu.

                  (115)

                  Uz šā pamata un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajiem secinājumiem ir gaidāms, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotājiem un nav pārliecinošu iemeslu, lai secinātu, ka esošo pasākumu pagarināšana nebūtu Savienības interesēs.

                  (116)

                  Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, tā kā molibdēna stieples izejvielas cena attiecīgajā periodā ir ievērojami samazinājusies, šis samazinājums būtu jāņem vērā, aprēķinot spēkā esošo antidempinga maksājumu. Turklāt tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka apstākļos, kad izejvielas cena ievērojami samazinās, spēkā esošā antidempinga maksājuma saglabāšana būtu kropļojošs faktors attiecībā uz tiem Savienības lietotājiem, kuru uzņēmējdarbības modelis balstās uz molibdēna stiepli no Ķīnas.

                  (117)

                  Pirmkārt, ir jāuzsver, ka molibdēna stieples izejvielas cena tika pienācīgi ņemta vērā. Ievērojamais izejvielas cenas kritums tika atzīts par vienu no noteicošiem faktoriem Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu samazinājumam (skatīt 86. apsvērumu) un rentabilitātes pieaugumam (skatīt 92. apsvērumu). Otrkārt, jānorāda, ka šīs izmeklēšanas mērķis bija pārbaudīt, vai spēkā esošais antidempinga maksājums būtu jāatceļ vai jāsaglabā saskaņā ar 11. panta 2. punktu un 11. panta 5. punktu, nevis grozīt antidempinga maksājumu. Treškārt, spēkā esošais antidempinga maksājums ir paredzēts tam, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražošanas nozari. Kaut arī izejvielas cenas izmaiņas (gan pieaugums, gan samazinājums) ietekmē molibdēna stieples ražotāju izmaksas un tādējādi šo ražotāju cenu politiku, tomēr minētās izmaiņas neietekmē antidempinga maksājuma līmeni kā tādu. Tāpēc, kā paskaidrots 114. apsvērumā, izejvielas cenas kritumam nav kropļojošas ietekmes uz lietotājiem, jo viņi var izvēlēties, vai pirkt no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem vai Savienības ražošanas nozares. Visbeidzot, kā paskaidrots arī 114. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā visi lietotāji strādāja ar peļņu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

            4.   Secinājums par Savienības interesēm

                  (118)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu neturpināt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret importu no ĶTR.

            F.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                  (119)

                  Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ieteikt antidempinga pasākumu saglabāšanu spēkā. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informēšanas tās varētu iesniegt piezīmes. Iesniegto informāciju un piezīmes attiecīgi ņēma vērā.

                  (120)

                  No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Regulu (ES) Nr. 511/2010 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētām ĶTR izcelsmes molibdēna stieplēm.

                  (121)

                  Tādējādi attiecīgajam ĶTR izcelsmes ražojumam noteiktie pasākumi būtu arī jāattiecina uz, pirmkārt, molibdēna stieples importu, ko nosūta no Malaizijas (9), un, otrkārt, tādas ĶTR izcelsmes molibdēna stieples importu, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm (10), un, treškārt, molibdēna stiepli, kurā pēc svara ir vismaz 97 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 4,0 mm, bet nepārsniedz 11,0 mm.

                  (122)

                  Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādas molibdēna stieples, kas satur 99,95 % molibdēnu un kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, un uz kuru pašlaik attiecas KN kods 8102 96 00 (Taric kodi 8102960011 un 8102960019), importam.
      2.   Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā raksturoto ražojumu ir 64,3 %.
      3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
      2. pants
      Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2016. gada 28. jūnijā

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

         (2)  Padomes 2010. gada 14. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 511/2010, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam (OV L 150, 16.6.2010., 17. lpp.).

         (3)  Padomes 2012. gada 9. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 14/2012, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam, piemēro arī dažu molibdēna stiepļu importam, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kuru nosūta no Šveices (OV L 8, 12.1.2012., 22. lpp.).

         (4)  Padomes 2013. gada 2. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 871/2013, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kas pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, attiecina arī, importējot Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepli, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm (OV L 243, 12.9.2013., 2. lpp.).

         (5)  Padomes 2015. gada 29. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2015/1952, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 noteikts tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kurā pēc svara ir vismaz 99,95 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, attiecina arī uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importu, kurā pēc svara ir vismaz 97 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 4,0 mm, bet nepārsniedz 11,0 mm (OV L 284, 30.10.2015., 100. lpp.).

         (6)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 371, 18.10.2014., 19. lpp.).

         (7)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam (OV C 194, 12.6.2015., 4. lpp.).

         (8)  Pēdējā pretapiešanas izmeklēšanā sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs. Tādēļ visi rādītāji, kas attiecas uz konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jānorāda diapazonā.

         (*)  Vidējā cena neietver spēkā esošos antidempinga maksājumus.

         (9)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

         (10)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1135/2013 ( 2013. gada 7. novembris ), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Prosciutto Toscano (ACVN))

text:
               13.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 302/29

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1135/2013
   (2013. gada 7. novembris),
   ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto Toscano (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto Toscano, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 777/2010 (3).

               (2)

               Minētā pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot, ka Prosciutto Toscano ražošanā pārtikas piedevu vai konservantu lietošana vairs nav atļauta.

               (3)

               Komisija ir izvērtējusi minēto grozījumu un nolēmusi, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Prosciutto Toscano specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.
   2. pants
   Vienotais dokuments, kurā apkopoti galvenie specifikācijas elementi, sniegts šīs regulas II pielikumā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 163, 2.7.1996., 19. lpp.

      (3)  OV L 233, 3.9.2010., 11. lpp.

      I PIELIKUMS
      Produkta ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto Toscano specifikācijā apstiprina šādus grozījumus:

         Prosciutto Toscano ražošanā vairs nav atļauta pārtikas piedevu vai konservantu lietošana. Pārstrādājot Prosciutto Toscano pēc raksturīgās metodes, tiek garantēts, ka šāda veida vielu tajā nebūs. Aizliegums izmantot nitrītus un nitrātus jo īpaši pastiprina saikni ar agrāk izmantoto Prosciutto Toscano iegūšanas metodi un izslēdz pārtikas piedevu un konservantu (E251–E252) klātbūtni galaproduktā.

      II PIELIKUMS

         Vienotais konsolidētais dokuments

      Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

            PROSCIUTTO TOSCANO

      EK Nr.: IT-PDO-0317-01009-2.7.2012.

         AĢIN ( ) ACVN (X)

      1.   Nosaukums

         Prosciutto Toscano

      2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

      Itālija
      3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

      3.1.   Produkta veids

                  1.2. grupa.

                  Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

            3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums 1. punktā

         Prosciutto Toscano piedāvājot tirgū, tam ir šādas fizikālās, organoleptiskās, ķīmiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības: noapaļota forma ar lokveida galu, jo tajā atrodas mīkstuma slānis, kas par vairāk nekā 8 cm izvirzās uz āru attiecībā pret augšstilba kaula galviņu; svars ir no 8 līdz 9 kg, šķiņķis nedrīkst būt vieglāks par 7,5 kg; griezuma vietā mīkstuma krāsa variē no spilgti sarkanas līdz gaiši sarkanai, caurauguša speķa ir maz; zemādas speķis ir tīri balts ar nelielu iesārtu dzīslojumu, konsistence blīva, bez muskuļu kārtu atslāņojumiem, speķa kārta labi sakļaujas ar muskuļaudiem, kas atrodas zem tās. Prosciutto Toscano var piedāvāt tirgū ne vēlāk kā 30 mēnešus pēc svaigu šķiņķu apstrādes sākuma. Prosciutto Toscano var pārdot arī atkaulotu, sagrieztu dažādas formas un svara gabalos vai šķēlēs.
      Garša ir izsmalcināta, patīkama, bet smarža – aromātiska un raksturīga, to nodrošina tradicionālo izgatavošanas un nogatavināšanas metožu izmantošana.
      Fizikāli ķīmiskās īpašības ir šādas:

                  sāls (NaCl)

                  %

                  nepārsniedz 8,3

                  muskuļaudu iekšējais mitrums

                  %

                  nepārsniedz 61,0

                  proteolīzes indekss

                  %

                  nepārsniedz 30,0

            3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

         Prosciutto Toscano izgatavo no svaigiem šķiņķiem, ko iegūst no cūkām, kuras ir dzimušas, audzētas un nokautas šā dokumenta 4. punktā norādītajā apgabalā. Šo cūku svaram jābūt vismaz 160 kg ar 10 % pielaidi, un tām jābūt vismaz deviņus mēnešus vecām. Prosciutto Toscano izgatavo no svaigiem šķiņķiem, ko iegūst no liela auguma tīršķirņu cūkām vai no tradicionālo Large White un Landrace pamatšķirņu krustojumiem izaudzētām cūkām. Svaiga apgriezta šķiņķa svaram jābūt ne mazākam par 11,8 kg.
      3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

      Izmantotās dzīvnieku barības izcelsme galvenokārt ir šā vienotā dokumenta 4. punktā noteiktajā cūku audzēšanas apgabalā, ņemot vērā to, ka tās pārzināšanas pamatā ir integrēta, nozarei raksturīga sistēma.
      3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

      Konkrēti Prosciutto Toscano ražošanas posmi – sālīšana, žāvēšana, apziešana ar taukiem un nogatavināšana – jāveic tradicionālajā ražošanas apgabalā, kas ietver visu Toskānas reģiona teritoriju.
      3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

      Visu veidu produkti, kas ir atkauloti, sagriezti gabalos vai šķēlēs un iepriekš marķēti, ir jāpārdod iesaiņoti atbilstošos pienācīgi aizdarītos iepakojumos vai pārtikas plēvē. Prosciutto Toscano sagriešanai un iepakošanai jānotiek pēc nogatavināšanas posma beigām 4. punktā norādītajā ražošanas apgabalā, lai garantētu dažādus nogatavināšanas ilgumus, kas ir paredzēti sagrieztam produktam, un lai saglabātu 3.2. punktā norādīto mitruma saturu, kā arī gaļas un speķa izskatu šķēlē. Sagriešanai šķēlēs un atkaulotos gabalos domāto šķiņķi uzglabājot nenoteikti ilgu laiku tādos vides apstākļos, kas atšķiras no paredzētajiem, produkts var iegūt īpašības, kas krasi atšķiras no tām, kuras nosaka Prosciutto Toscano specifiku: neraksturīga pelējuma veidošanās, olbaltumvielu neraksturīga noārdīšanās un tās rezultātā proteolīzes indeksa izmaiņas, arī speķa kārtiņas sarūgtēšana, radot smaku un garšu, kas atšķiras no tās, pie kuras jau ilgu laiku ir pieradis patērētājs. Turklāt, ja šķiņķa gabalu vai šķēli pirms iepakošanas atstāj kontaktā ar gaisu, tad tā virsa var stipri oksidēties, kā rezultātā gaļa sabrūnē, gabala vai šķēles virsdaļa iežūst vai, veidojoties pārliekam mitrumam, gaļa kļūst ļengana.
      3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

      Aizsargātais cilmes vietas nosaukums Prosciutto Toscano ir jānorāda ar skaidriem un neizdzēšamiem burtiem, lai to varētu atšķirt no citiem uzrakstiem uz marķējuma, un tūlīt aiz nosaukuma jābūt norādei Denominazione di Origine Protetta (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) vai abreviatūrai D.O.P. (ACVN). Nedrīkst pievienot nekādu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts noteikumos. Tomēr ir atļauts lietot norādes, kurās izmantotas atsauces uz nosaukumiem vai uzņēmumu nosaukumiem, vai privātiem zīmoliem, ja vien tām nav slavinošs vai patērētāju maldinošs raksturs, kā arī to cūkkopības saimniecību nosaukumus, kurās iegūtas izejvielas, ja vien izejvielu izcelsme ir šajās saimniecībās.
      4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

         Prosciutto Toscano ražošanai paredzēto cūku audzēšanai jānotiek Lombardijas, Emīlijas Romaņjas, Markes, Umbrijas, Lacijas un Toskānas reģiona teritorijā. Prosciutto Toscano tiek pārstrādāts, sagriezts un iepakots tā tradicionālajā ražošanas apgabalā, kas ietver visu Toskānas reģiona teritoriju.
      5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

      5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

      Vides faktori ir cieši saistīti ar ražošanas apgabala īpašībām: tajā pārsvarā ir vēsas, ar ūdensresursiem bagātas ielejas, pauguraini apvidi ar mežu augu valsti, kam ir noteicoša ietekme uz klimatu un tādējādi arī gatavā produkta īpašībām. Prosciutto Toscano ražošanas koncentrēšanās norādītajā apgabalā pamatojas uz tajā valdošajiem apstākļiem. Toskānas reģiona zeme un ģeogrāfiskās īpašības ir piemērotas augstas kvalitātes šķiņķa ražošanai. Arī klimats, kas stipri atšķiras no kaimiņu reģionu klimata, ir sevišķi piemērots optimālai produkta nogatavināšanai. Tādējādi klimatiskie apstākļi ir ļoti labvēlīgi un veido ciešu saikni starp vidi un reģiona tipiskajiem produktiem – vīnu, olīveļļu, sieru, kā arī šķiņķi –, nodrošinot to lēnu un pilnvērtīgu nogatavošanos. Cilvēku darbības rezultātā šādos apstākļos šķiņķu aplīdzināšanai vai sālīšanai tika izkopti specifiski pārstrādes paņēmieni, kas ir labāk piemēroti vides īpašībām, ir saglabājušies līdz mūsdienām un kas ir noteicošs faktors 3.2. punktā minēto Prosciutto Toscano specifisko īpašību izveidē.
      5.2.   Produkta specifika

         Prosciutto Toscano izceļas ar raksturīgu aromātisku smaržu, tipisku izsmalcinātu un patīkamu garšu.

         Prosciutto Toscano nogatavināšanas posmam no sālīšanas līdz pārdošanai jābūt vismaz 10 mēnešus ilgam, ja gatavie šķiņķi sver no 7,5 līdz 8,5 kg, un 12 mēnešus ilgam, ja tie sver vairāk par 8,5 kg. Sagriešanai paredzētajam Prosciutto Toscano jānogatavojas vēl divus mēnešus, tas ir, vismaz 12 mēnešus, ja gatavie šķiņķi sver no 7,5 līdz 8,5 kg, un vismaz 14 mēnešus, ja tie sver vairāk par 8,5 kg.
      5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

      Ražošanas apgabala klimats ir sevišķi piemērots augstas kvalitātes lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanai, jo īpaši tas veicina Prosciutto Toscano nobriedināšanas un nogatavināšanas procesus un ir tiem raksturīgs faktors. Pastāv dziļa un cieša vēsturiska saikne starp lauksaimniecisko ražošanu un produkta pārstrādi, kā arī ražošanas apgabalu. Šo saikni ir stiprinājusi un padarījusi ciešāku sociālo, ekonomikas un ražošanas faktoru attīstība, kā arī cilvēku pieredze, kas ir nostiprinājusies gadsimtu gaitā. Kas attiecas uz izejvielu izcelsmes noteikto apgabalu, tajā ir saglabājušies nemainīgi un tam raksturīgi faktori saistībā ar ģeogrāfiju, vidi un cūkkopības ražošanā iegūto pieredzi. Izejvielu ieguves apgabalā lopkopības attīstību nodrošina gan liels skaits graudsaimniecību, gan arī produktu pārstrādes sistēmu īpatnības, kas nosaka lauksaimnieciskās ražošanas orientāciju cūkkopības virzienā.
      Pārstrādes apgabalā, kura platība ir ierobežotāka, vides, klimata un dabas faktori, kā arī cilvēkfaktori veido unikālu kopumu, kas ir devis iespēju kodificēt tradicionālo pārstrādes metodi, nosakot īpašos paņēmienus, lai ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto Toscano apzīmētais produkts iegūtu tam raksturīgās īpašības. Produktam raksturīgo smaržu un garšu iegūst, pateicoties specifiskiem pārstrādes paņēmieniem, kas tiek reglamentēti kopš XV gadsimta un kas paredz īpašu lokveida aplīdzināšanu, kuru raksturo V veida griezums, kas sākas no pēdas gala. Tādējādi, gaļu sālot, tā žūst efektīvāk un pamatīgāk. Sālīšana notiek ar sauso paņēmienu, izmantojot sāli, melnos piparus un dabīgas augu izcelsmes garšvielas. Pēc tam produktu apziež ar taukiem, kuriem vienmēr piejaukti melnie pipari un dabīgas augu izcelsmes garšvielas. Visbeidzot, nobriedināšana, ko labvēlīgi ietekmē ražošanas apgabala vides apstākļi. Ilgais nobriedināšanas posms, kura laikā šķiņķi ietekmē dabīgais gaisa mitrums, kā arī vietējā tradīcija sālīšanas un ietaukošanas posmā izmantot piparus un garšvielas nosaka Prosciutto Toscano raksturīgo aromātisko smaržu un izsmalcināto, patīkamo garšu.

         Atsauce uz specifikācijas publikāciju

      (Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
      Ar ražošanas specifikācijas konsolidēto tekstu var iepazīties šādā adresē:
      http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
      vai arī tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz Qualità e sicurezza (Kvalitāte un drošība) (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Specifikācijas, kas iesniegtas ES pārbaudei).

         (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1833 (2017. gada 25. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Capón de Vilalba (AĢIN))

text:
               10.10.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 260/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1833
   (2017. gada 25. septembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Capón de Vilalba (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Capón de Vilalba, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Capón de Vilalba būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Capón de Vilalba (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.1. grupas “Svaiga gaļa (un subprodukti)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 25. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 188, 14.6.2017., 26. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).