title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/297 (2019. gada 20. februāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam

text:
                  21.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 50/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/297
         (2019. gada 20. februāris),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1338/2006 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes zamšādas importam. Pasākumu noteica kā procentuālo maksājumu 58,9 % apmērā.

                     (2)

                     Pēc termiņbeigu pārskatīšanas (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1153/2012 (3) nolēma saglabāt spēkā esošos antidempinga maksājumus.

               1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                     (3)

                     Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4), Komisija saņēma pieprasījumu sākt spēkā esošo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

                     (4)

                     Pieprasījumu iesniedza Apvienotās Karalistes Ādas izstrādājumu federācija (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā zamšādas ražošanas apjoma Savienībā, un to pamatoja ar to, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos.

               1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                     (5)

                     Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2017. gada 6. decembrī publicētu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

               1.4.   Ieinteresētās personas

                     (6)

                     Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, nesaistītos importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un attiecīgās valsts pārstāvjus. Nav citu zināmo zamšādas ražotāju, izņemot tos, kurus pārstāv pieteikuma iesniedzējs.

               1.5.   Atlase

                     (7)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu atlasīt nesaistītus Savienības importētājus un Ķīnas ražotājus eksportētājus.

                     (8)

                     Tā kā vienīgie divi esošie Savienības ražotāji pārstāvēja 100 % Savienības ražošanas apjoma, Savienības ražotāju atlase netika paredzēta.

               1.5.1.   Nesaistīto importētāju atlase

                     (9)

                     Lai lemtu, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi nesaistītie importētāji. Minētās personas tika aicinātas pieteikties, sniedzot Komisijai paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikumā prasīto informāciju.

                     (10)

                     Pieteicās divi nesaistīti importētāji. Tomēr šie divi uzņēmumi kopš iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas, proti, kopš 2012. gada attiecīgo ražojumu nav importējuši.

               1.5.2.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                     (11)

                     Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos eksportētājus vai ražotājus ĶTR sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus eksportētājus vai ražotājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. Pārstāvniecība neatbildēja uz pieprasījumu. Tādējādi Komisija sazinājās tikai ar ražotājiem eksportētājiem, kurus pieprasījuma iesniedzējs bija norādījis pieprasījumā veikt termiņbeigu pārskatīšanu.

                     (12)

                     Tomēr ĶTR ražotāji eksportētāji nesniedza prasīto informāciju un nesadarbojās izmeklēšanā.

               1.6.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

                     (13)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

                     (14)

                     Komisija nosūtīja anketas diviem pieprasījuma iesniedzēja pārstāvētajiem Savienības ražotājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no abiem ražotājiem eksportētājiem.

                     (15)

                     Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās.

                           Ražotāji Savienībā:

                                 —

                                    Hutchings & Harding Ltd, Kembridža, Apvienotā Karaliste,

                                 —

                                    Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turīna, Itālija.

               1.7.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (16)

                     Dempinga un kaitējuma pārskatīšanas izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču izskatīšana attiecās uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

                     (17)

                     Attiecīgais ražojums ir zamšāda un mākslīgā zamšāda, kas ir vai nav piegriezta pēc formas, tostarp žāvēta zamšāda un žāvēta mākslīgā zamšāda, kuras izcelsme ir ĶTR un kuru patlaban klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90 (“attiecīgais ražojums”). To galvenokārt izmanto tīrīšanai un pulēšanai.

                     (18)

                     Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pamatlietojumi, un tādējādi tie ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               3.   DEMPINGS

                     (19)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

                     (20)

                     Tā kā neviens ĶTR ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās (sk. 12. apsvērumu), Komisija izvērtēja dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, īpaši Eurostat statistikas datiem, Ķīnas eksporta datubāzes statistikas datiem, pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, publiski pieejamo informāciju, piemēram, informāciju, kas sniegta Ķīnas ražotāja Henan Prosper oficiālajā tīmekļa vietnē (6), un pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā no pieteikuma iesniedzēja iegūto informāciju.

               3.1.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

         3.1.1.   Normālā vērtība

                     (21)

                     Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālo vērtību importam no ĶTR parasti nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī vai cenu no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu vērtību, tostarp cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, vajadzības gadījumā to atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.

               Normālā vērtība sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā

                     (22)

                     Sākotnējā izmeklēšanā Komisija par analogo valsti izmantoja Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) un normālo vērtību noteica, pamatojoties uz ASV zamšādas ražotāja, kas sadarbojās, cenām.

                     (23)

                     Kopš tā laika vienīgais zamšādas ražotājs, kas darbojās ASV, izbeidza ražošanu. Tāpēc iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Komisija noteica normālo vērtību, kuras pamatā ir vidējā cena importam no Indijas Savienībā (tobrīd Indija bija lielākā importētāja Savienībā).

               Normālā vērtība pašreizējā izmeklēšanā

                     (24)

                     Paziņojumā par pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka, lai noteiktu normālās vērtības pamatu, tā ir paredzējusi izmantot cenas Savienībā. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka citi zamšādas ražotāji varētu atrasties Indijā, Nigērijā, Turcijā un Jaunzēlandē. Tādējādi šīs valstis varētu tikt uzskatītas par tirgus ekonomikas trešām valstīm (“analogām valstīm”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Tomēr piezīmes netika saņemtas.

                     (25)

                     Komisija vispirms sazinājās ar šo potenciālo analogo valstu pārstāvniecībām, lai lūgtu to palīdzību attiecīgo valstu ražotāju identificēšanā, kurus varētu aicināt sadarboties kā analogās valsts ražotājus. Pēc tam tā nosūtīja sadarbības pieprasījumu visiem zināmajiem zamšādas ražotājiem šajās valstīs, proti, septiņiem zināmajiem ražotājiem un divām zināmajām ražotāju apvienībām Indijā, vienīgajam zināmajam ražotājam Jaunzēlandē un vienīgajam zināmajam ražotājam Turcijā.

                     (26)

                     Tikai viens zamšādas ražotājs Indijā sākotnēji piekrita sadarboties. Tomēr vēlāk tas neaizpildīja Komisijas nosūtīto anketu un pārtrauca sadarbību. Tādējādi neviens no analogo valstu zamšādas ražotājiem, ar kuriem sazinājās, galu galā nesadarbojās izmeklēšanā.

                     (27)

                     Tā kā tirgus ekonomikas valstu ražotāji nesadarbojās, Komisija nolēma noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz to pašu metodiku, kas izmantota iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, pamatojoties uz importa cenām, ko prasīja lielākais zamšādas importētājs Savienībā.

                     (28)

                     Pamatojoties uz statistikas datiem (7), Nigērija PIP laikā importēja lielāko apjomu uz Savienību. Normālo vērtību tādējādi noteica, pamatojoties uz Nigērijas importa uz Savienību vidējo cenu.

               3.1.2.   Eksporta cena

                     (29)

                     Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās (sk. 12. apsvērumu), Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izvērtēja dempinga turpināšanās iespējamību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Eksporta cenu noteica, pamatojoties uz vidējo statistisko cenu importam no ĶTR uz Savienību (8).

               3.1.3.   Dempings

                     (30)

                     Komisija, pamatojoties uz 3.1.1. iedaļā aprakstīto metodi, salīdzināja normālo vērtību ar eksporta cenu, kas noteikta saskaņā ar 3.1.2. iedaļā aprakstīto metodi. Veicot aprēķinus, tika iegūta 118 % dempinga starpība.

               3.1.4.   Secinājums par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

                     (31)

                     Lai gan importa apjoms bija mazāks nekā sākotnējā izmeklēšanā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas ražotāji eksportētāji turpināja eksportēt zamšādu uz Savienību par dempinga cenām.

               3.2.   Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības analīze

                     (32)

                     Komisija arī analizēja dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tad, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā izpētīja Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Ķīnas eksportētāju rīcību citos tirgos, stāvokli Ķīnas iekšzemes tirgū un Savienības tirgus pievilcīgumu.

                     (33)

                     Tā kā neviens no zināmajiem zamšādas ražotājiem izmeklēšanā nesadarbojās, 34.–44. apsvērumā konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jāizdara, pamatojoties uz citiem avotiem, t. i., Eurostat datiem, Ķīnas eksporta datubāzes datiem, pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, publiski pieejamo informāciju, piemēram, informāciju, kas sniegta Ķīnas ražotāja Henan Prosper oficiālajā tīmekļa vietnē, un pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā no pieteikuma iesniedzēja iegūto informāciju.

               3.2.1.   Ražošanas jauda

                     (34)

                     Tā kā neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, informācija, kas Komisijai bija pieejama par ražošanu un neizmantoto jaudu, ir pamatota ar pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju un publiski pieejamo informāciju.

                     (35)

                     Saskaņā ar minēto informāciju Ķīnā ir būtiska zamšādas ražošanas jauda.

                     (36)

                     Pirmkārt, pasaulē lielākais aitādu ražošanas uzņēmums, proti, Henan Prosper, atrodas Ķīnā. Lai gan Henan Prosper apstrādā dažādas dzīvnieku ādas (ieskaitot ādas, kas neietilpst ražojuma tvērumā), tā ražošanas jauda ir 30 000 ādu dienā. Saskaņā ar Henan Prosper tīmekļa vietni šī jauda ir līdzvērtīga 7 milj. ādu pārstrādes jaudai gadā (aptuveni 47,3 milj. kvadrātpēdu) (9). Tajā ir nodarbināti 3 600 darbinieku, un uzņēmumā ir īpaši izveidota zamšādas miecētava (10). Lai gan informācija par precīzu zamšādas ražošanas (un jaudas) īpatsvaru visā ražošanas procesā nav pieejama, salīdzinājumam var minēt, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares zamšādas ražošanas jauda bija no 7 līdz 10 milj. kvadrātpēdu (11).

                     (37)

                     Otrkārt, saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju Ķīnā ir vairāki citi zamšādas ražotāji. Komisijas rīcībā nav informācijas par minēto ražotāju ražošanas jaudu. Tomēr uzņēmuma Henan Prosper gada jauda (7 milj. ādu) ir lielāka par visu patēriņu Savienībā PIP laikā (sk. 1. tabulu 53. apsvērumā).

                     (38)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka Ķīnas zamšādas ražotājiem ir pietiekama ražošanas jauda, ko varētu izmantot, lai ražotu zamšādu eksportam uz Savienību tad, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

               3.2.2.   Ķīnas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

                     (39)

                     PIP laikā Ķīnas ražotāji eksportēja ievērojamus zamšādas daudzumus uz trešām valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, īpaši uz Malaiziju, Bangladešu, Singapūru, Vjetnamu, Japānu un ASV. Saskaņā ar Ķīnas eksporta datubāzi kopējais zamšādas eksporta apjoms PIP laikā bija 5,1 milj. kvadrātpēdu.

                     (40)

                     Komisija salīdzināja vidējo cenu zamšādai, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēta uz galvenajiem eksporta tirgiem, ar vidējo eksporta cenu uz Savienības tirgu. Šis salīdzinājums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva Ķīnas eksporta datubāzē (12).

                     (41)

                     Ķīnas eksporta datubāzē uzrādītās cenas liecināja par ievērojamām cenu atšķirībām PIP laikā starp eksportu uz dažādām valstīm. Turklāt tajā sniegtā informācija liecināja, ka 72,8 % eksporta apjoma no Ķīnas uz trešām valstīm eksportēti par zemāku cenu nekā tā paša ražojuma eksports uz Savienību, par kuru tika konstatēts, ka tas ir pārdots par dempinga cenām. Tāpēc zamšāda no Ķīnas uz trešām valstīm tika eksportēta par vēl zemākām cenām nekā uz Savienību.

               3.2.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (42)

                     Pirms pasākumu ieviešanas Savienība bija tradicionāls ĶTR eksporta tirgus. Sākotnējās izmeklēšanas periodā (no 2004. gada aprīļa līdz 2005. gada martam) zamšādas imports no Ķīnas uz Savienību bija sasniedzis 6,6 milj. kvadrātpēdu, kas vairāk nekā 28 reizes pārsniedz pašreizējo eksporta apjomu uz Savienību.

                     (43)

                     PIP laikā vidējais cenu līmenis Savienības tirgū (0,99 EUR par kvadrātpēdu) bija augstāks par Ķīnas vidējo eksporta cenu uz citiem eksporta tirgiem, kas liecina, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ekonomisks stimuls novirzīt savu eksportu uz Savienību tad, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

                     (44)

                     Tādējādi, ņemot vērā to, ka Savienība bija tradicionāls Ķīnas tirgus pirms pasākumu noteikšanas un (augsto) cenu līmeni, Komisija uzskata, ka tad, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgus kļūtu pievilcīgāks Ķīnas ražotājiem, un ir iespējams, ka tie mēģinātu palielināt pārdošanas apjomu uz Savienību, izmantojot pieejamo jaudu, nevis sāktu eksportēt uz citiem tirgiem.

               3.2.4.   Secinājums par dempingu un dempinga turpināšanās iespējamību

                     (45)

                     Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām. Tajā arī konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanas jauda ĶTR bija ļoti ievērojama salīdzinājumā ar patēriņu Savienībā. Ja pasākumi tiktu atcelti, šī jauda visticamāk vismaz daļēji tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.

                     (46)

                     Turklāt Ķīnas eksporta cenas uz citiem tirgiem bija zemākas par eksporta cenām uz Savienību. Šī Ķīnas cenu noteikšanas prakse eksportam uz trešo valstu tirgiem apstiprina dempinga turpināšanās iespējamību Savienībā tad, ja pasākumi tiktu atcelti.

                     (47)

                     Visbeidzot, Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā liecina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu.

                     (48)

                     Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga pasākumu atcelšana izraisītu ievērojamu apjomu importu par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību, citiem vārdiem sakot – pastāv liela iespējamība, ka dempings turpināsies.

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                     (49)

                     Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja divi Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                     (50)

                     Kopējais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā tika noteikts no 4 līdz 5 milj. kvadrātpēdu. Komisija šo rādītāju noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, proti, datiem, kas iegūti no diviem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Šie divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražo 100 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma.

                     (51)

                     Tā kā mikroekonomiskie un makroekonomiskie kaitējuma rādītāji ir balstīti tikai divu uzņēmumu datos, tie ir sniegti indeksētā veidā, lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu saglabātu konfidencialitāti.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (52)

                     Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz pārbaudītiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.

                     (53)

                     Savienības patēriņam bija šāda dinamika:

                        1. tabula

                        Patēriņš Savienībā (kvadrātpēdas)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Kopējais patēriņš Savienībā (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 25 000 –35 000

                                 30 000 –40 000

                                 35 000 –45 000

                                 40 000 –50 000

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Avots: pieteikuma iesniedzēja un Eurostat sniegtie dati.

                     (54)

                     Patēriņš Savienībā pastāvīgi palielinājās par 13–14 % gadā un kopumā attiecīgajā periodā – par 41 %.

               4.3.   Imports no ĶTR

         4.3.1.   Apjoms un tirgus daļa

                     (55)

                     Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem par importu. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas izklāstīts 52.–54. apsvērumā.

                     (56)

                     Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

                        2. tabula

                        Importa apjoms (kvadrātpēdas) un tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Importa no ĶTR apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 Importa no ĶTR tirgus daļa (%)

                                 10–15

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                    Avots: Eurostat dati.

                     (57)

                     Importa apjoms no ĶTR strauji samazinājās no 3,2 milj. kvadrātpēdu 2014. gadā līdz 0,2 milj. kvadrātpēdu PIP, t. i., par 93 %, un atbilstošā tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 10–15 % līdz 0–5 %. Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pašlaik ir ļoti maza tirgus daļa, un tas pamato to, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi ir bijuši efektīvi.

               4.3.2.   Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums

                     (58)

                     Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās cenas dinamika:

                        3. tabula

                        Importa cenas (EUR/kvadrātpēda)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Cena importam no ĶTR (EUR/kvadrātpēda)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Avots: Eurostat dati.

                     (59)

                     Importa cenas attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās. Tomēr jāatzīmē, ka bāzes gads uzrāda relatīvi zemu monetāro vērtību.

                     (60)

                     Lai analizētu cenu samazinājumu PIP laikā, Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzināta ar attiecīgo vidējo svērto cenu importam no ĶTR. Šim salīdzinājumam Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas EXW līmenī, īpaši par kredītzīmēm, piegādes un iepakojuma izmaksām un komisijas maksām. Cena importam no ĶTR ir iegūta no Eurostat un koriģēta ar muitas tarifu un pēcimportēšanas izmaksām.

                     (61)

                     Salīdzinājums liecina, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma importa cenas bija par 36,6 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, ņemot vērā spēkā esošo antidempinga maksājumu.

               4.4.   Imports no trešām valstīm

                     (62)

                     Importam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        4. tabula

                        Imports no trešām valstīm

                                 Valsts

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Indija

                                 Apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Tirgus daļa (%)

                                 35–40

                                 30–35

                                 25–30

                                 25–30

                                 Vidējā cena (EUR/kvadrātpēda)

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Turcija

                                 Apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Tirgus daļa (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 Vidējā cena (EUR/kvadrātpēda)

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigērija

                                 Apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Tirgus daļa (%)

                                 10–15

                                 25–30

                                 40–45

                                 50–55

                                 Vidējā cena (EUR/kvadrātpēda)

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 Jaunzēlande

                                 Apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Tirgus daļa (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 0–5

                                 Vidējā cena (EUR/kvadrātpēda)

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pakistāna

                                 Apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Tirgus daļa (%)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 Vidējā cena (EUR/kvadrātpēda)

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 Pārējā pasaule

                                 Apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 903

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Tirgus daļa (%)

                                 5–10

                                 10–15

                                 5–10

                                 0–5

                                 Vidējā cena (EUR/kvadrātpēda)

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 Kopā no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR

                                 Apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Tirgus daļa (%)

                                 75–80

                                 85–90

                                 85–90

                                 90–95

                                 Vidējā cena (EUR/kvadrātpēda)

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0.77

                                    Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (63)

                     Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no citām trešām valstīm Savienībā pastāvīgi palielinājās no aptuveni 26 milj. kvadrātpēdu 2014. gadā līdz aptuveni 39 milj. kvadrātpēdām PIP laikā, t. i., par 50 %. Šā importa tirgus daļa Savienības tirgū PIP laikā bija no 90 līdz 95 % (2014. gadā tā bija tikai no 75 līdz 80 %). Kopumā šķiet, ka citas trešās valstis pilnībā izmantojušas ieguvumus no 54. apsvērumā minētā patēriņa pieauguma Savienībā par 41 %.

                     (64)

                     Lielākā tirgus daļa pa valstīm bija importam no Nigērijas – 52,5 % PIP laikā. Citi galvenie zamšādas piegādes avoti Savienībā bija Indija, Turcija un Jaunzēlande.

                     (65)

                     Īpaši būtu jāpiemin imports no Nigērijas. Apjomi ir strauji pieauguši, proti, attiecīgajā periodā tie pastāvīgi palielinājušies līdz gandrīz pieckārtīgam apjomam. Faktiski attiecīgajā periodā pieauga tikai Nigērijas tirgus daļa. Importa no Nigērijas tirgus daļa 2014. gadā bija 12 %, savukārt PIP laikā katra otrā pārdotā zamšāda bija ar Nigērijas izcelsmi.

               4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (66)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (67)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nenošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus, jo Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veidoja tika divi Savienības ražotāji. Komisija izvērtēja ekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz šiem diviem ražotājiem.

                     (68)

                     Kaitējuma rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, darbaspēka izmaksas, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, vienības pārdošanas cenas, vienības izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. Tie analizēti šādi.

               4.5.2.   Kaitējuma rādītāji

         4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (69)

                     Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

                        5. tabula

                        Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Ražošanas apjoms (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 3 000 –4 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Ražošanas jauda (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Jaudas izmantojums (%)

                                 40–50

                                 50–60

                                 50–60

                                 50–60

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Avots: dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (70)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga par 20 %.

                     (71)

                     Ražošanas jauda no 2014. gada līdz PIP saglabājās stabila, un vidējais jaudas izmantojuma rādītājs, kas balstīts ražošanas līmeņos, tajā pašā periodā svārstījās. Kopumā no 2014. gada līdz PIP jaudas izmantojuma rādītājs palielinājās, taču salīdzinājumā ar vēsturisko līmeni saglabājās zemā līmenī. Jāatzīmē, ka zemi jaudas izmantojuma rādītāji parasti ietekmē vienības izmaksas, jo pieskaitāmās izmaksas tiek sadalītas uz mazāku saražoto apjomu.

               4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (72)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai bija šāda dinamika:

                        6. tabula

                        Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem (tūkst. kvadrātpēdu)

                                 4 000 –5 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Tirgus daļa (%)

                                 10–15

                                 10–15

                                 10–15

                                 5–10

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (73)

                     Kopumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesekoja patēriņa pieauguma tendencei. Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 41 % (sk. 54. apsvērumu), Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū tajā pašā periodā samazinājās par 10 %, kā rezultātā ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienībā.

               4.5.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (74)

                     Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        7. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Nodarbināto skaits

                                 50–60

                                 60–70

                                 60–70

                                 70–80

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Ražīgums (kvadrātpēdas uz vienu nodarbināto)

                                 70–80

                                 70–80

                                 70–80

                                 50–60

                                    Indekss

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Avots: dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (75)

                     Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā par 51 % pieauga nodarbinātības līmenis. Tomēr Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu nodarbināto gadā, samazinājās par 21 % tāpēc, ka nodarbinātības pieaugums notika straujāk par ražošanas apjoma pieaugumu.

               4.5.2.4.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (76)

                     Iepriekš aplūkotie rādītāji liecina, ka neatkarīgi no antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2006. gada, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais un finansiālais stāvoklis joprojām ir ievērojami nestabils un kaitējumu radošs. Tādējādi nevarēja konstatēt pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga. Ņemot vērā pašreizējo augsto dempinga starpību, kas noteikta zamšādas importam no ĶTR, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare, neraugoties uz pašreizējiem zemajiem importa apjomiem, joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko rada imports par dempinga cenām Savienības tirgū.

               4.5.2.5.   Cenas un faktori, kas ietekmē iekšzemes cenas

                     (77)

                     Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        8. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Vienības ražošanas izmaksas

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Avots: dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (78)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas pieauga par 6 %. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas pieauga par 7 %. Šā pieauguma galvenais virzītājspēks bija izejmateriālu (proti, jēlādas) cenu pieaugums.

               4.5.2.6.   Darbaspēka izmaksas

                     (79)

                     Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        9. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Avots: dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (80)

                     Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā samazinājās par 28 %.

               4.5.2.7.   Krājumi

                     (81)

                     Savienības ražotāju krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        10. tabula

                        Krājumi

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Krājumi perioda beigās

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Avots: dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (82)

                     Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis no 2014. gada līdz PIP ievērojami palielinājās, proti, par 53 %.

               4.5.2.8.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (83)

                     Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        11. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Naudas plūsma

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Ieguldījumi

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Avots: dati no atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (84)

                     Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā strādāja ar zaudējumiem. No 2014. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozare cieta pastāvīgus zaudējumus, un kopumā tie ir palielinājušies par 8 %. Šī negatīvā tendence sakrita ar patēriņa Savienībā dinamisku pieaugumu, kas paskaidrots 54. apsvērumā. Kā norādīts 64. apsvērumā, šo izaugsmi gandrīz pilnībā nodrošināja imports no citām trešām valstīm.

                     (85)

                     Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Šī neto naudas plūsma no pamatdarbības attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, kas galvenokārt izskaidrojams ar ievērojamiem zaudējumiem.

                     (86)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija negatīvs.

                     (87)

                     Ieguldījumi, kas veikti visā attiecīgajā periodā, netika izmantoti ražošanas jaudas palielināšanai. Drīzāk visi ieguldījumi bija galvenokārt paredzēti jau esošo jaudu uzturēšanai un modernizēšanai. Rādītājs par 2015. gadu, kas izceļas, ir saistīts ar viena Savienības ražotāja ražošanas iekārtu pārvietošanu no vienas dalībvalsts uz citu.

                     (88)

                     Attiecīgajā periodā radušies zaudējumi ietekmēja kapitāla palielināšanas spēju.

               4.5.3.   Secinājums par kaitējumu

                     (89)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis joprojām bija nestabils. Jo īpaši Savienības ražošanas nozares rādītājiem, piemēram, rentabilitātei, naudas plūsmai un ienākumam no ieguldījumiem, bija ievērojami negatīvi rezultāti. Arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļu ievērojami saruka. Negatīvā tirgus daļas dinamika sakrita ar kopējo zamšādas pieprasījuma pieaugumu Savienības tirgū, no kā ieguva imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR. Dažas novērotās negatīvās tendences var izskaidrot ar vairāku faktoru kumulatīvo ietekmi, kas, darbojoties kopā, vēl vairāk pasliktināja Savienības ražošanas nozares stāvokli, kas PIP laikā joprojām bija nestabils. No šiem faktoriem visievērojamākais bija importa pieaugums no Nigērijas par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

                     (90)

                     Attiecīgajā periodā dažu kaitējuma rādītāju dinamika bija pozitīva. Ražošanas apjoms pieauga par 20 % un jaudas izmantojums – par 9 %. Tomēr šo pieaugumu rezultātā pārdošanas apjomi Savienības tirgū nepalielinājās.

                     (91)

                     Lai gan attiecīgajā periodā imports no ĶTR krasi samazinājās – no vairāk nekā 3 milj. kvadrātpēdu 2014. gadā līdz aptuveni 230 000 kvadrātpēdu PIP laikā –, kā rezultātā tirgus daļa samazinājās no 10–15 % līdz 0–5 %, kopējais importa apjoms no trešām valstīm ievērojami palielinājās.

                     (92)

                     Tāpēc ir iespējams, ka šis importa pieaugums no trešām valstīm ir traucējis Savienības ražošanas nozares iespējamu atgūšanos no kaitējumu radošās ietekmes, ko iepriekš izraisījis imports no Ķīnas par dempinga cenām, īpaši no 2015. gada, kad importa no Ķīnas apjomi sāka samazināties.

                     (93)

                     Tomēr 2014. gadā ĶTR tirgus daļa Savienībā joprojām bija lielāka par 10 %. Tāpēc, lai gan PIP laikā imports par dempinga cenām no ĶTR ievērojami samazinājās, tā tirgus daļa laikposmā pirms PIP un jo īpaši 2014. gadā joprojām bija salīdzinoši augsta. Turklāt PIP laikā šā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tāpēc nevar izslēgt, ka šis imports, neraugoties uz tā samazinājumu PIP laikā, ievērojami veicinājis būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (94)

                     Tādējādi Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir guvusi labumu no sākotnējiem pasākumiem tāpēc, ka tajā visā attiecīgajā periodā bija vērojami zināmi uzlabojumi salīdzinājumā ar situāciju, kura tika konstatēta sākotnējā izmeklēšanas periodā. Tomēr, ņemot vērā iepriekš minētos faktorus, Savienības ražošanas nozare atlabst lēni un joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī. Tādējādi tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodarīts būtisks kaitējums, kā to pierāda pamatregulas 3. panta 5. punktā noteikto rādītāju dinamika.

               5.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ

                     (95)

                     Izmeklēšana tika parādīts, ka PIP laikā imports no ĶTR tika veikts par dempinga cenām (31. apsvērums) un ka bija dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti (48. apsvērums). Izmeklēšanā arī secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums (94. apsvērums). Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja, vai tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv kaitējuma turpināšanās iespējamība, ko sākotnēji radīja imports no Ķīnas par dempinga cenām.

                     (96)

                     Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību, Komisija analizēja šādus elementus: neizmantoto jaudu ĶTR, Savienības tirgus pievilcīgumu, importa no Ķīnas iespējamos cenu līmeņus tad, ja antidempinga pasākumus atceltu, un to ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

               5.1.   Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas un Savienības tirgus pievilcīgums

                     (97)

                     Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā tika konstatēts, ka Ķīnas eksportētājiem, salīdzinot ar Eiropas tirgus lielumu, bija pārmērīga neizmantotā jauda, ko nevarēja pilnībā absorbēt Ķīnas iekšzemes pieprasījums un eksporta tirgi, kas nav Savienības tirgus. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu par pretējo, var pieņemt, ka attiecīgajā periodā neizmantotā jauda bija tāda pati.

                     (98)

                     Izmeklēšanā tika konstatēts, ka gandrīz 75 % eksporta apjoma no Ķīnas uz trešām valstīm PIP laikā eksportēti par zemāku cenu nekā tā paša ražojuma eksports uz Savienību (sk. 43. apsvērumu). Nekas neliecina par to, ka vismaz īstermiņā šī situācija mainīsies.

                     (99)

                     Tādējādi augstāku cenu ziņā Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgāks nekā 2/3 no citiem tirgiem, uz kuriem Ķīnas ražotāji eksportētāji eksportējuši PIP laikā. Savienības tirgus pievilcīgums vēl vairāk palielinātos, ja pasākumi tiktu atcelti.

                     (100)

                     Turklāt pirms pasākumu noteikšanas Savienības tirgus bija tradicionāls eksporta tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem sākotnējās izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā 30 % Savienības tirgus daļas.

                     (101)

                     Izmeklēšana arī parādīja, ka importa no ĶTR cenas, izslēdzot antidempinga maksājumu, PIP laikā būtu bijušas par 59,7 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tas liecina par iespējamo cenu līmeni importam no ĶTR, ja pasākumi tiktu atcelti.

                     (102)

                     Importa no Ķīnas cenas ir ievērojami zemākas par citu importa darījumu cenām Savienības tirgū (sk. 3. un 4. tabulu). Izmeklēšanā konstatēts, ka importa no Ķīnas cenas PIP laikā bija par aptuveni 50 % zemākas nekā vidējās importa cenas no citām trešām valstīm Savienībā. Tāpēc ir iespējams, ka imports no Ķīnas aizstātu šo importu un vēl vairāk palielinātu spiedienu uz cenu līmeņiem Savienības tirgos.

               5.2.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

                     (103)

                     Ņemot vērā ĶTR lielo jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu un citus elementus, kā tie norādīti iepriekš 97. –102. apsvērumā, ir iespējams, ka tad, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotāji eksportētāji atsāktu eksportu uz Savienības tirgu ievērojamos daudzumos un par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražotāju cenām.

                     (104)

                     Tas negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, jo šie ievērojamie papildu importa apjomi nospiestu pārdošanas cenas, ko varētu prasīt Savienības ražošanas nozare, samazinātu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un arī jaudas izmantojumu, kā rezultātā pieaugtu ražošanas izmaksas. Paredzamais importa apjoma pieaugums par zemām dempinga cenām tādējādi izraisītu Savienības ražošanas nozares finansiālo rādītāju turpmāku būtisku pasliktināšanos, īpaši rentabilitātes pasliktināšanos.

               5.3.   Secinājums

                     (105)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka pasākumu atcelšana, ļoti iespējams, izraisītu būtisku dempinga importa no Ķīnas pieaugumu par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, vēl vairāk palielinot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādējādi Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta.

               6.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (106)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai zamšādas importam no ĶTR noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā.

                     (107)

                     Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

                     (108)

                     Tika pārbaudīts, vai ir pārliecinoši iemesli secināt, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

               6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (109)

                     Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi lielā mērā aizkavēja importa par dempinga cenām ienākšanu Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabilā stāvoklī, ko apliecina konkrētu kaitējuma rādītāju nelabvēlīgās tendences.

                     (110)

                     Ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, ir pamats uzskatīt, ka tirgū būtu ievērojamu importa apjomu par dempinga cenām pieplūdums no attiecīgās valsts, kas, domājams, izraisītu papildu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šis importa pieplūdums citu starpā, iespējams, izraisītu arī tirgus daļas zaudēšanu, pārdošanas cenu sarukumu, jaudas izmantojuma samazinājumu un kopumā Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

                     (111)

                     Tādējādi Komisija secināja, ka antidempinga pasākumu saglabāšana zamšādas importam no ĶTR ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

               6.2.   Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses

                     (112)

                     Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanai visdrīzāk nebūtu būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības importētāju un lietotāju situāciju. Neviens importētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās.

                     (113)

                     Tā kā šajā termiņbeigu pārskatīšanā importētāji un lietotāji nesadarbojās, Komisija uzskata, ka tās konstatējumi sākotnējā izmeklēšanā joprojām ir spēkā un ka pasākumu turpināšanai nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības importētājiem un lietotājiem (vai vismaz vērā ņemamā mērā).

               6.3.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (114)

                     Tāpēc Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus, kas piemērojami Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam.

               7.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

                     (115)

                     Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Pēc šīs informācijas izpaušanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Piezīmes netika saņemtas.

               8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (116)

                     Tāpēc un saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija secina, ka būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes zamšādas importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1153/2012.

                     (117)

                     Ņemot vērā Tiesas judikatūru (13), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama iespējamās galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

                     (118)

                     Komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nesniedza atzinumu par pasākumiem, kas paredzēti šajā regulā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums importētai zamšādai un mākslīgai zamšādai, kas ir vai nav piegriezta pēc formas, tostarp žāvētai zamšādai un žāvētai mākslīgai zamšādai, ko šobrīd klasificē ar KN kodiem 4114 10 10 un 4114 10 90 un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

               2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai par 1. punktā aprakstīto ražojumu pirms nodokļa samaksas, ir 58,9 %.

               3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 20. februārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Padomes 2006. gada 8. septembra Regula (EK) Nr. 1338/2006, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un iekasē galīgo pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importu (OV L 251, 14.9.2006., 1. lpp.).

            (3)  Padomes 2012. gada 3. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1153/2012, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam (OV L 334, 6.12.2012., 31. lpp.).

            (4)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 72, 8.3.2017., 3. lpp.).

            (5)  Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 416, 6.12.2017., 15. lpp.).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm

            (7)  Avots: Eurostat.

            (8)  Avots: Eurostat.

            (9)  Saskaņā ar Savienības ražošanas nozares datiem vienas ādas izmērs ir no 6,5 līdz 7 kvadrātpēdām (7 milj. × 6,75 = 47,25 milj.)

            (10)  Āzijas un Klusā okeāna ādas ražošanas nozarei veltītās izstādes direktorijs: (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740) un raksts ādas ražošanas nozarei veltītajā žurnālā (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd).

            (11)  Precīzs jaudas rādītājs ir konfidenciāls.

            (12)  Eksporta vērtības izsaka ASV dolāros un FOB cenās. Daudzumus izsaka kilogramos.

            (13)  Tiesas (trešā palāta) 2017. gada 18. janvāra spriedums lietā C-365/15 Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/591 (2019. gada 11. aprīlis), ar ko attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un noteiktu tās atkarīgo teritoriju iekļaušanu to trešo valstu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts ievest siena un salmu sūtījumus, groza Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  11.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 100/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/591
         (2019. gada 11. aprīlis),
         ar ko attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un noteiktu tās atkarīgo teritoriju iekļaušanu to trešo valstu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts ievest siena un salmu sūtījumus, groza Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumu
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā iesniedza paziņojumu par nodomu izstāties no Savienības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. pantu. 2019. gada 22. martā Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, pieņēma Lēmumu (ES) 2019/476 (2), ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu. Saskaņā ar minēto lēmumu tad, ja Pārstāvju palāta vēlākais līdz 2019. gada 29. martam Izstāšanās līgumu neapstiprina, LES 50. panta 3. punktā paredzētais laikposms tiek pagarināts līdz 2019. gada 12. aprīlim. Tā kā Izstāšanās līgums līdz 2019. gada 29. martam nav apstiprināts, Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nebūs piemērojamas no 2019. gada 13. aprīļa (“izstāšanās dienas”).

                     (2)

                     Direktīva 97/78/EK nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienībā no trešām valstīm. Minētās direktīvas 19. panta 1. punkts paredz, ka Komisija izveido tādu augu produktu sarakstu, kam sakarā ar to radīto dzīvnieku infekcijas slimību vai lipīgu slimību ievazāšanas risku ir jāveic veterinārās pārbaudes uz robežas, un to trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts uz Savienību eksportēt minētos augu produktus.

                     (3)

                     Attiecīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 (3) IV pielikumā siens un salmi minēti kā augu produkti, kam jāveic veterinārās pārbaudes uz robežas, savukārt minētās regulas V pielikumā norādītas valstis, no kurām dalībvalstis drīkst importēt sienu un salmus.

                     (4)

                     Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste ir sniegusi nepieciešamās garantijas, ka minētā valsts un noteiktas tās atkarīgās teritorijas, sākot no izstāšanās dienas, ievēros Regulā (EK) Nr. 136/2004 paredzētos nosacījumus attiecībā uz siena un salmu sūtījumu ievešanu Savienībā, vismaz deviņus mēnešus ilgu sākotnējo periodu turpinot pildīt Savienības tiesību aktu prasības.

                     (5)

                     Tāpēc, ņemot vērā šīs īpašās garantijas, ko nodrošina Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, un lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības traucējumiem pēc izstāšanās dienas, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste un noteiktas tās atkarīgās teritorijas būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikuma sarakstā, kur minētas valstis, no kurām Savienībā atļauts ievest siena un salmu sūtījumus.

                     (6)

                     Tādēļ Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

                     (7)

                     Šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 13. aprīļa, ja vien minētajā dienā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā neturpina piemērot Savienības tiesības.

                     (8)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2019. gada 13. aprīļa.
            Tomēr, ja minētajā dienā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesības, šo regulu nepiemēro.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 11. aprīlī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

            (2)  Eiropadomes 2019. gada 22. marta Lēmums (ES) 2019/476, kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu (OV L 80 I, 22.3.2019., 1. lpp.).

            (3)  Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 136/2004, ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (OV L 21, 28.1.2004., 11. lpp.).

            PIELIKUMS
            Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumu groza šādi:

                        a)

                        aiz ieraksta par Čīli iekļauj šādas rindas:

                                    “GB

                                    Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste

                                    GG

                                    Gērnsija”

                        b)

                        aiz ieraksta par Islandi iekļauj šādu rindu:

                                    “JE

                                    Džērsija”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/808 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

text:
                  21.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 133/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/808
         (2019. gada 20. maijs),
         ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 (1) atcelšanu, un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā ir uzskaitītas Irākas iepriekšējās valdības laika valsts iestādes, sabiedrības un aģentūras, kā arī fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas tādu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas 2003. gada 22. maijā atradās ārpus Irākas.

                     (2)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2019. gada 14. maijā nolēma svītrot četrus ierakstus to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

                     (3)

                     Tādēļ atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 20. maijā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

            (1)  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

            PIELIKUMS
            Regulas (EK) Nr. 1210/2003 III pielikumā svītro šādus ierakstus:

                           “25.

                           DIRECTORATE-GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Adrese: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Baghdad, Iraq.”

                           “54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Adrese: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Baghdad, Iraq.”

                           “90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Adrese: Rashid Street, P.O. Box 11387, Baghdad, Iraq.”

                           “135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILISER INDUSTRIES. Adrese: P.O. Box 74, Basrah, Iraq.”