title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 964/2010 ( 2010. gada 25. oktobris ), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam

text:
               28.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 282/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 964/2010
   (2010. gada 25. oktobris),
   ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu un 14. panta 3. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PAGAIDU PASĀKUMI

               (1)

               Komisija ar Regulu (ES) Nr. 404/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam.

               (2)

               Procedūru sāka pēc tam, kad Eiropas Riteņu ražotāju asociācija (EUWA) (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 30. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 50 % – no dažu alumīnija riteņu veidu ražošanas kopapjoma Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

         2.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

               (3)

               Pēc tam, kad atklātībai bija nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, kuri ir pamatā lēmumam piemērot pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām.

               (4)

               Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem secinājumiem.

               (5)

               Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 18. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

               (6)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu dažu ĶTR izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus.

               (7)

               Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

         2.1.   Izmeklēšanas joma. Turcijas importa iekļaušana

               (8)

               Viena persona, kas pārstāvēja ražotāju eksportētāju intereses, apgalvoja, ka izmeklēšanas jomā būtu jāiekļauj attiecīgā ražojuma imports no Turcijas.

               (9)

               Attiecībā uz to, ka sūdzībā netika iekļauts Turcijas izcelsmes imports, būtu jānorāda, ka uzsākšanas posmā nebija pietiekamu pierādījumu par šīs valsts importa dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, lai pamatotu antidempinga procedūras uzsākšanu pret šādu importu.

               (10)

               Tieši pretēji – sūdzības iesniedzēji iesniedza informāciju, ka attiecīgā ražojuma imports no Turcijas netika veikts par dempinga cenām (skatīt sūdzības nekonfidenciālās versijas 13. lpp. 5. punktu un 5.1.a pielikumu).

         3.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (11)

               Pēc pagaidu pasākumiem dažas personas atkārtoja savus argumentus par oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņu atšķirībām, apgalvojot, ka abi segmenti būtu jāuzskata par diviem dažādiem ražojumiem. Šīs personas apgalvoja, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņi būtu jāizslēdz no šīs izmeklēšanas jomas, jo oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņus ražo saskaņā ar dažādiem ražošanas procesiem, tiem ir dažādas tehniskās un fizikālās īpašības, dažādi izplatīšanas kanāli un pat dažādi lietojuma veidi.

               (12)

               Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, gan sekundārā tirgus, gan oriģināliekārtu ražotāju riteņu ražošanā var izmantot dažādus ražošanas procesus, tiem var būt dažāds diametrs un svars, kā arī visdažādākā pēcapstrāde. Oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības, un tos var savstarpēji aizvietot.

               (13)

               Dažas personas apgalvoja, ka oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņiem ir dažādi galīgie patērētāji – oriģināliekārtu ražotāju riteņu patērētājs ir automobiļu ražotājs, bet sekundārā tirgus riteņu patērētājs ir automobiļa īpašnieks. Šāds skaidrojums ir maldinošs. Kaut gan oriģināliekārtu ražotāju riteņu piegādātāju patiešām izvēlas automobiļa ražotājs, oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņiem ir viens un tas pats lietojuma veids – ar tiem aprīko automobiļus un līdzīgus transportlīdzekļus. Tāpēc tiem ir viens un tas pats galīgais lietotājs – automašīnas vadītājs.

               (14)

               Visbiežāk tika izvirzīts arguments, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņiem paredzētās prasības atšķiras no sekundārā tirgus riteņiem paredzētajām prasībām. Saskaņā ar šo argumentu, pasākumi nebūtu jāpiemēro oriģināliekārtu ražotāju riteņiem, jo tos nevar savstarpēji aizvietot ar sekundārā tirgus riteņiem (tos iegādājas atbilstoši dažādu ražojumu tirgu vajadzībām, un tie atšķiras pēc konstrukcijas, kvalitātes prasībām, ieguldījumiem, ražošanas procesa, cenām un importa).

               (15)

               Tika arī argumentēts, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņus ražo saskaņā ar automobiļu ražotāju specifikācijām, turpretī sekundārā tirgus riteņus konstruē un ražo saskaņā ar riteņu ražotāju izvēlētām specifikācijām, neņemot vērā konkrētiem automobiļu modeļiem paredzētas prasības. Kaut gan sekundārā tirgus riteņus parasti neražo saskaņā ar automobiļu ražotāju sniegtām specifikācijām, ar tiem tiks aprīkoti dažādi automobiļu modeļi. Faktiski ar tiem galu galā tiks aprīkoti tieši tie paši automobiļu modeļi, kam sākotnēji ražoti oriģināliekārtu ražotāju riteņi. To, ka specifikācijas nāk no dažādiem avotiem, nevar uzskatīt par fizikālo un tehnisko īpašību atšķirību pierādījumu.

               (16)

               No Savienības ražotājiem un automobiļu ražotājiem tika saņemta papildinformācija. Tā apstiprināja, ka gan oriģināliekārtu ražotāju riteņu, gan sekundārā tirgus riteņu ražošanai tiek izmantoti tie paši ražošanas procesi (liešana, plūsmas formēšana, velmēšana, kalšana, divdaļīgu un trīsdaļīgu riteņu ražošana). Tiek ražoti dažāda svara un diametra abu veidu riteņi. Gan oriģināliekārtu ražotāju riteņiem, gan sekundārā tirgus riteņiem ir pieejami ieliktņi, noteikti pēcapstrādes veidi un termiskā apstrāde.

               (17)

               Dažas personas apgalvoja, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņu un sekundārā tirgus riteņu tehniskās atšķirības raksturo tas, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņiem tiek izmantots primārais alumīnijs, turpretī sekundārā tirgus riteņiem alumīniju bieži iegūst no metāllūžņiem. Komisija rūpīgi analizēja šīs piezīmes. No automobiļu ražotājiem un ES ražotājiem tika saņemta arī papildinformācija. Jo īpaši ES ražotāji, kuri ražo gan oriģināliekārtu ražotāju riteņus, gan sekundārā tirgus riteņus, liecināja, ka abu veidu riteņu ražošanai izmanto gan primāro alumīniju, gan no metāllūžņiem iegūtu alumīniju, kaut gan ierobežotā apjomā. Izmeklēšanā ievāktā papildinformācija apstiprināja, ka galvenais alumīnija tipa un kvalitātes atšķiršanas kritērijs ir silīcija procents (7 % vai 11 %). Abi sakausējumi tika lietoti gan oriģināliekārtu ražotāju, gan sekundārā tirgus riteņu ražošanai.

               (18)

               Arī testēšanas prasību atšķirības izšķiroši neliecina, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņi un sekundārā tirgus riteņi būtu divi dažādi ražojumi. Jānorāda, ka alumīnija riteņiem nav vispārēja un viendabīga prasību kopuma. Dažādiem ražotājiem un valstīm ir dažādi standarti. Tā rezultātā, pamatojoties uz standartiem vai prasībām, nevar noteikt nepārprotamu šķirtni starp sekundārā tirgus riteņiem un oriģināliekārtu ražotāju riteņiem. Saskaņā ar lietā esošo informāciju, gan oriģināliekārtu ražotāju riteņiem, gan sekundārā tirgus riteņiem tiek veikti dažādi testi (rentgena testi, ķīmiskie testi, noplūžu tests, stresa testi, pretkorozijas testi, riteņu balansēšanas testi, triecientesti, radiālās izturības testi, lieces testi, sāls korozijizturības testi, CASS tests (Kūpera paātrinātais etiķskābes sāļu korozijizturības tests). Turklāt šķiet, ka testēšanas metožu un standartu atšķirības norāda uz pieejas atšķirībām dažādās dalībvalstīs, nevis uz to, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņi un sekundārā tirgus riteņi būtu divi dažādi ražojumi.

               (19)

               Saskaņā ar lietā esošo informāciju automobiļu rūpniecības nozares piemēroto kvalitātes prasību dēļ ražojumam ir ļoti augsta standartizācijas pakāpe, tāpēc visu pasaules ražotāju ražojumus ir viegli savstarpēji aizvietot. Sekundārā tirgus segmentā kvalitātes prasības var noteikt arī klienti, un šiem riteņiem ir jāatbilst arī starptautiskām un valstu prasībām. Tā rezultātā uz dažiem abu segmentu riteņiem var attiekties stingrākas prasības vai specifikācijas, kas nozīmē, ka daži sekundārā tirgus riteņi, iespējams, atbilst stingrākiem standartiem nekā oriģināliekārtu ražotāju riteņi.

               (20)

               Tas, ka sekundārā tirgus riteņus nav pieņemts uzstādīt jauniem automobiļiem un ka automobiļu ražotāji izmanto riteņus, kurus ar savu zīmolu ir ražojuši viņu izvēlēti ražotāji, ir piegādātāju izvēles lēmums, kas neietekmē secinājumu par oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņu savstarpējo aizvietojamību. Sekundārā tirgus riteni, t. i., riteni, kam ir riteņu ražotāja zīmola nosaukums, fiziski var uzstādīt jaunam automobilim.

               (21)

               Šos secinājumus apstiprina tas, ka automobiļu ražotāji arī izvēlas sekundārā tirgus riteņu piegādātājus un pārdod šos riteņus. Dažus no tiem pārdod ar automobiļu ražotāja zīmolu (oriģinālā aprīkojuma piegādātās), dažus – ar riteņu ražotāja zīmolu.

               (22)

               Daudzas piezīmes attiecās uz prasībām, ko automobiļu ražotāji piemēro riteņu piegādātājiem (piemēram, apliecinājums par pilnībā darbojošos kvalitātes pārvaldības sistēmu ar ISO sertifikātu, uz iepriekšējos projektos gūto pieredzi, nodotā ražojuma kvalitāti un ražojumu kvalitāti darba apstākļos pamatots kvalitātes prasību ievērošanas novērtējums, specifisks ražojumu un projektu riska novērtējums). Taču alumīnija riteņiem ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības un lietojuma veidi neatkarīgi no tiem piemērotajām un ar šīm īpašībām nesaistītajām prasībām.

               (23)

               Visbeidzot, būtu jāatgādina, ka daudzi riteņu ražotāji ražo izstrādājumus abiem segmentiem, un ka gan oriģināliekārtu ražotāju, gan sekundārā tirgus riteņi tiek ražoti tajās pašās ražošanas līnijās. Ražotāji, kas darbojas vienā segmentā, var sākt darboties arī otrā.

               (24)

               Visbeidzot, dažas personas apgalvoja, ka oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņi būtu jāuzskata par diviem dažādiem ražojumiem, jo tiem ir dažādas muitas apakšpozīcijas.

               (25)

               Šī antidempinga procedūra attiecas uz alumīnija riteņiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50. KN kods 8708 70 10 attiecas uz riteņiem, to daļām un piederumiem rūpnieciskai montāžai. Tas nozīmē, ka uz tajos paredzēto zemāko maksājuma likmi attiecas tā saucamā izmantošanas kontrole. Abi KN kodi ir nošķirti, lai norādītu uz atšķirīgu maksājuma likmi un ļautu piemērot zemāku likmi rūpnieciskai montāžai paredzētiem riteņiem. Tomēr tas nekādi neietekmē attiecīgā ražojuma definīciju.

               (26)

               Atbildot uz personu piezīmēm, pirmkārt, jānorāda, ka antidempinga procedūrā attiecīgā ražojuma definīcijā nav minēta ražojumu klasifikācija dažādās muitas pozīcijās. Tāpēc attiecīgajam ražojumam antidempinga procedūrā var būt dažādi KN kodi. Faktiski šādi gadījumi ir diezgan izplatīti.

               (27)

               Otrkārt, riteņi, ko klasificē ar abiem KN kodiem, ir vienādi. Atšķiras tikai to noieta tirgus pēc importēšanas.

               (28)

               Treškārt, jānorāda, ka ražojumu, ko klasificē ar KN kodu, kas attiecas uz rūpnieciskai montāžai paredzētiem ražojumiem, importa apjoms ir mazāks nekā oriģināliekārtu ražotāju riteņu importa apjoms, ko deklarēja automobiļu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Tas norāda, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņi ir deklarēti muitā ar abiem KN kodiem. No tā var secināt, ka automobiļu ražotāji importē riteņus, kas klasificēti ar abiem KN kodiem, tāpēc formāli nošķirt tos pēc galīgā lietojuma būtu ārkārtīgi grūti.

               (29)

               Tā rezultātā tiek noraidīti ieinteresēto personu argumenti un apstiprināti pagaidu regulas secinājumi. Oriģināliekārtu ražotāju riteņus un sekundārā tirgus riteņus uzskata par vienu un to pašu attiecīgo ražojumu.

         3.1.   Motociklu un piekabju riteņi

               (30)

               Attiecīgais ražojums šajā izmeklēšanas procedūrā ir “alumīnija riteņi, kas paredzēti KN pozīcijā 8701 līdz 8705 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ar piederumiem un riepām vai bez tiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (TARIC kods 8708701010 un 8708705010)”. Šī definīcija atbilst 2009. gada 13. augustā publicētajam paziņojumam par procedūras sākšanu un sūdzībai, uz kuras pamata tika sākta procedūra.

               (31)

               Procedūrā iesaistītās personas uzdeva jautājumus, vai izmeklēšana attiecas arī uz motociklu un piekabju riteņiem. Iepriekš minētā definīcija nepārprotami izslēdz alumīnija riteņus pozīcijā 8711 minētajiem motocikliem un pozīcijā 8716 minētajām piekabēm, kas principā tiek klasificēti attiecīgi pozīcijā 8711 un 8716.

               (32)

               Attiecībā uz piekabju riteņiem izmeklēšanas laikā tika argumentēts, ka papildus paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajiem KN kodiem ražojumu importēšanai Savienībā, apejot attiecīgajam ražojumam noteiktos pasākumus, varētu izmantot citu kodu, kas cita starpā attiecas uz piekabēm paredzētiem riteņiem (KN kods 8716 90 90) (kaut gan šķiet, ka praksē šo kodu pašlaik neizmanto šim nolūkam).

               (33)

               Tika ierosināts izmeklēšanu attiecināt arī uz alumīnija riteņiem, ko klasificē ar KN kodu 8716 90 90.

               (34)

               Komisijas dienesti informēja visas attiecīgās personas ar paziņojumu ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā, informējot par to, ka procedūrā, iespējams, tiks iekļauts cits KN kods.

               (35)

               Tomēr, kā minēts iepriekš, paziņojums par procedūras sākšanu neattiecās uz alumīnija riteņiem, kuri patiešām paredzēti piekabēm un kuri tādēļ tiek klasificēti ar KN kodu 8716 90 90. Tādējādi nevar izslēgt, ka noteikti uzņēmumi, kas ražo un/vai pārdod šādus riteņus, šajā izmeklēšanā nepiedalījās, jo domāja, ka tā neattiecas uz šo ražojumu importu, tādēļ nebija informēti par minēto paziņojumu. Šādos apstākļos nav pamatoti iekļaut procedūrā šos riteņus. No otras puses, tā kā ir noskaidrojies, ka pastāv īpaši augsts pasākumu apiešanas risks, izmantojot iepriekš minēto KN kodu, ir pamatoti ieviest TARIC kodu, ko izmantot to riteņu importa dinamikas precīzai pārraudzībai, kas tiek deklarēti ar šo kodu. Pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 3. punktu, šīs regulas operatīvajā daļā ir iekļauts attiecīgs noteikums.

         4.   TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS (TER), ATSEVIŠĶS REŽĪMS (AR) UN ANALOGĀ VALSTS

   4.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

               (36)

               Visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apstrīdēja pagaidu regulas 26.–53. apsvērumā izklāstītos provizoriskos konstatējumus.

      1.   kritērijs

               (37)

               Pirmkārt, jāuzsver, ka ĶTR primārais alumīnijs veido vairāk nekā 50 % alumīnija riteņa ražošanas izmaksu. Trīs no četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem apgalvoja, ka lēmums par TER piešķiršanas atteikšanu būtu jāpieņem individuāli attiecībā uz katru uzņēmumu, kaut gan šajā lietā Komisija, kā norādīts pagaidu regulas 30. līdz 37. apsvērumā, ir noteikusi, ka TER piešķiršanas atteikums attiecināms uz visu valsti, jo lēmumos par galvenās izejvielas (alumīnija) iegādi ir vērojama valsts iejaukšanās. Šim argumentam nevar piekrist; Komisija ir analizējusi katru izlasē iekļauto ražotāju individuāli. Komisija ir nonākusi pie tādiem pašiem secinājumiem attiecībā uz visiem četriem, taču tikai tādēļ, ka visu šo uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesā ir vērojama valsts iejaukšanās, kā skaidrots pagaidu regulas 30. līdz 37. apsvērumā. Komisija nebūtu nonākusi pie tā paša secinājuma attiecībā uz uzņēmumu, kas darbojas ĶTR, ja tas pierādītu, ka iegūst lielāko daļu patērētā alumīnija sakausējuma par Londonas Metālu biržas (LMB) cenām, izmantojot parastos mehānismus, ko jebkurš citā pasaules valstī reģistrēts uzņēmums, kas darbojas šajā nozarē. Ja tā būtu, uzņēmumam varētu piešķirt TER, pat ja tas ir reģistrēts ĶTR, ja tiek izpildīti citi kritēriji.

               (38)

               Ievērojot iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas minēto apsvērumu un tās 48. apsvēruma secinājumus.

               (39)

               Attiecībā uz valsts iejaukšanos citos uzņēmējdarbības lēmumos neviena no pagaidu regulas 38. apsvērumā minētajām trim grupām nav sniegusi papildu pierādījumus, kas varētu ļaut nonākt pie citādiem secinājumiem. Jo īpaši ir argumentēts, ka Vispārējās tiesas spriedums lietā Zheijiang Xinan pret Padomi (3) paredz, ka ““valsts nozīmīgas iejaukšanās” jēdziens nevar tikt pielīdzināts jebkādai ietekmei uz uzņēmuma darbību vai attiecināts uz jebkādu iesaistīšanos tā lēmumu pieņemšanas procesā, bet tas ir jāsaprot kā tāda publiskās varas darbība, kas šos lēmumus padara par nesaderīgiem ar tirgus ekonomiku.” Ņemot vērā šo spriedumu, eksportētāji apgalvo, ka Eiropas iestādēm tas būtu jāpiemēro un sīki jāizanalizē, vai valsts rīcība, vadot uzņēmumu, ir nesaderīga ar tirgus ekonomiku. Šajā ziņā jānorāda, ka par minēto spriedumu pašlaik ir iesniegta pārsūdzība. Tāpēc minētais Vispārējās tiesas spriedums stājas spēkā tikai no tās dienas, kad pieņemts lēmums par pārsūdzību. Tā rezultātā iestādes var negrozīt savu nostāju par to, ka šajā lietā konstatētā valsts iejaukšanās ir pietiekama, lai secinātu, ka nav izpildīts 1. kritērijs. Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 38. apsvēruma secinājumus.

      2.   kritērijs

               (40)

               Neviena no abām grupām, kuras saskaņā ar provizoriskajā posmā izdarītajiem secinājumiem neatbilda 2. kritērija prasībām, nav apstrīdējusi provizoriskos secinājumus. Tāpēc apstiprina, ka saskaņā ar 39. un 49. apsvērumā norādīto divu izlasē iekļauto grupu uzskaite netiek sagatavota un revidēta atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.

      3.   kritērijs

               (41)

                  Baoding Lizhong grupa apgalvo, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir nepārprotami pieprasīts, lai izkropļojumus būtu izraisījusi agrākā ekonomikas sistēma, kura nav tirgus ekonomika; grupa apgalvoja, ka, tā kā tā vienmēr esot darbojusies kā privāta uzņēmumu grupa, izkropļojumi nevar būt radušies“agrākas” ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, rezultātā, jo grupa nekad nav darbojusies kā valsts uzņēmums. Šim argumentam nevar piekrist. Kā konstatēts lietā, uzņēmumu ražošanas izmaksas un finansiālo stāvokli var ietekmēt nozīmīgi izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir darbojies kā valsts uzņēmums vai ne.

               (42)

               Turklāt Baoding Lizhong grupa, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd un CITIC Dicastal atkārtoja argumentus, ko bija jau izvirzījuši pirms pagaidu regulas pieņemšanas, un uzstāja, ka uzņēmumu izmantotās priekšrocības neesot nozīmīgas. Tomēr, kā skaidrots pagaidu regulas 50. apsvērumā, izmeklēšanā noskaidrojās, ka nozīmīgs izkropļojums bija radīts grupu finanšu stāvoklim.

               (43)

               Turklāt YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd argumentēja, ka ārvalstu uzņēmumiem piešķirtie nodokļu atbrīvojumi nav īpaša subsīdija un saskaņā ar PTO judikatūru par kompensācijas pasākumiem īpašas iezīmes ir jāpierāda izmeklētājiestādēm (4). YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd savā iesniegumā atsaucas arī uz antisubsīdiju pamatregulas 4. panta 5. punktu, kas nosaka: “Jebkura īpašu iezīmju noteikšana (..) ir skaidri jāpamato ar tiešiem pierādījumiem.”Uzņēmums piemin arī 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu antisubsīdiju pamatregulā (5) (objektīvi kritēriji vai nosacījumi, kuri reglamentē tiesības uz subsīdiju un norāda, ka nav īpašu iezīmju) un 10. pantu Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, kurā kompensācijas maksājums definēts kā “maksājums, kas uzlikts, lai kompensētu jebkuru subsīdiju, kas tieši vai netieši piešķirta par ražojuma izgatavošanu, ražošanu vai eksportēšanu”. Visbeidzot, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd apgalvo, ka, “ja Komisijas dienesti vēlas kompensēt Ķīnas valdības piešķirtās subsīdijas, pienācīgais process ir veikt antisubsidēšanas izmeklēšanu”.

               (44)

               Jāpiebilst, ka šī antidempinga tiesību aktu interpretācija nav pareiza, jo TER analīzē nevar piemērot antisubsīdiju pamatregulas kritērijus. Antidempinga pamatregulā ir paredzēts pārbaudīt, vai uzņēmumu ražošanas izmaksas un finanšu stāvokli neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, un, kā minēts iepriekš, darbības, kas liecina par valsts iesaistīšanos uzņēmējdarbības vides veidošanā, izmantojot pasākumus, kas raksturīgi ekonomikai, kura nav tirgus ekonomika, būtu jāuzskata par valsts ietekmi, kas pārņemta no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika.

               (45)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 40. līdz 44. un 50. līdz 52. apsvēruma secinājumus.

               (46)

               Eksportētāji ir atkārtojuši savus apgalvojumus, kas apskatīti pagaidu regulas 46. un 47. apsvērumā, ka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam ražotāju atbilstība TER piešķiršanas kritērijiem jānosaka trīs mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas, kaut gan šajā lietā tas noteikts pēc minētā trīs mēnešu termiņa. Lai pamatotu savu argumentu, eksportētāji citēja Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-299/05 (6). Jo īpaši eksportētāji apgalvoja, ka pirms paziņojuma par TER nosūtīšanu Komisija bija saņēmusi visas atbildes uz eksportētājiem nosūtītajām antidempinga aptaujas anketām, kā arī atbildes uz analogajā valstī reģistrētajiem uzņēmumiem nosūtītajām aptaujas anketām, tāpēc Komisijas dienestiem, kuru rīcībā bija atbildēs uz minētajām aptaujas anketām ietvertie dati, bija pieejama visa informācija, kas bija vajadzīga, lai aprēķinātu dempinga starpību saskaņā ar parasto metodoloģiju un analogās valsts metodoloģiju. Eksportētāji secina, ka Komisija varēja zināt, kāda būs lēmuma par TER ietekme uz dempinga starpības aprēķināšanu. Ievērojot iepriekš minēto, eksportētāji neizslēdz, ka lēmums par TER ir pieņemts, pamatojoties uz dempinga sekām.

               (47)

               Šim argumentam nevar piekrist. Pirmkārt, pretēji apgalvojumiem, kad Komisija nosūtīja informāciju par TER, tās rīcībā vēl nebija visa dempinga starpības aprēķināšanai vajadzīgā informācija. Šajā lietā atbildēs uz antidempinga aptaujas anketām un analogajā valstī reģistrētajiem uzņēmumiem nosūtītajās aptaujas anketās ietvertā informācija bija nepilnīga un nepareiza, tāpēc Komisija tobrīd nevarēja aprēķināt dempinga starpības. Bija jāveic pārbaudes apmeklējumi, lai vāktu informāciju un datus, kas bija vajadzīgi, lai precīzi aprēķinātu dempinga starpības. Šie apmeklējumi tika sākti tikai vairāk nekā divas nedēļas pēc informācijas par TER nosūtīšanas. Tāpēc, tā kā Komisijas rīcībā nebija pārbaudes apmeklējumos iegūto datu, tā nekādi nevarēja veikt dempinga aprēķinus, pirms tā nosūtīja informāciju par TER, un pieņemt lēmumu par TER, pamatojoties uz dempinga ietekmi.

               (48)

               Otrkārt, eksportētāji nav iesnieguši pierādījumus tam, ka lēmums attiecībā uz TER būtu citāds, ja tas būtu pieņemts noteiktajā trīs mēnešu termiņā.

         4.2.   Secinājums

               (49)

               Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 53. apsvēruma konstatējums, ka visiem uzņēmumiem, kas pieprasījuši TER, tas būtu jāatsaka.

         4.3.   Atsevišķs režīms (AR)

               (50)

               Abas izlasē iekļautās grupas, kurām provizoriski tika atteikts AR valsts iejaukšanās dēļ, kura, kā tika konstatēts, bija pietiekama, lai ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem tiktu noteiktas dažādas likmes, apstrīdēja pagaidu regulas 55. apsvērumā izklāstīto provizorisko konstatējumu. Baoding Lizhong apgalvoja, ka nav nekādas valsts iejaukšanās un ka saskaņā ar 9. panta 5. punkta c) un e) apakšpunkta formulējumu valsts iejaukšanās nav pietiekams kritērijs AR noraidīšanai, un ka 9. panta 5. punkta formulējums nepārprotami ļauj piešķirt AR, pat ja ir vērojama valsts iejaukšanās, ar nosacījumu, ka uzņēmums ir pietiekami neatkarīgs no valsts un ka valsts iejaukšanās neļauj apiet pasākumus. Tas būtu bijis iespējams tikai tad, ja vairākumu svarīgu amatu uzņēmumā ieņemtu valsts amatpersonas, kas varētu iejaukties ikdienas lēmumu par uzņēmējdarbību pieņemšanā.

               (51)

               Otra grupa apgalvoja, ka vairākums tās akciju pieder privātpersonām un ka nepastāv pasākumu apiešanas riska, jo grupa piegādā ražojumus tikai automobiļu ražotājiem oriģināliekārtu ražotāju tirgus segmentā, un līgumā ar automobiļu ražotāju ir konkrēti noteikta katra riteņa modeļa ražošanas vieta, kas tiek pārbaudīta gan pirms līguma slēgšanas, gan tā darbības laikā.

               (52)

               Attiecībā uz Baoding Lizhong apgalvojumiem ir atkārtoti pārbaudīts pasākumu apiešanas risks. Valsts iejaukšanās patiešām nav pietiekama, lai ļautu apiet pasākumus. Tāpēc Baoding Lizhong var piešķirt AR.

               (53)

                  CITIC Dicastal ir valsts uzņēmums, ko tieši kontrolē valsts (vairākums tā akciju pieder valstij). Valsts iejaukšanās ir pietiekama, lai apietu pasākumus, ja uzņēmumam tiktu piemērota citāda maksājuma likme. Citiem vārdiem, citu valsts kontrolētu uzņēmumu ražošanu varētu pārvirzīt, izmantojot CITIC Dicastal. Attiecībā uz otru CITIC Dicastal argumentu, tas, ka uzņēmums piegādā savus ražojumus tikai automobiļu ražotājiem oriģināliekārtu ražotāju tirgus segmentā, neliedz tam iespēju nākotnē piegādāt ražojumus citiem klientiem. Tāpēc var secināt, ka CITIC Dicastal būtu jāatsaka AR.

         4.4.   Analogā valsts

               (54)

               Vairākas ieinteresētās personas ir apstrīdējušas Turcijas kā analogās valsts izvēli. Šo personu argumentiem nevar piekrist, pirmkārt, tāpēc, ka piezīmes tika saņemtas krietni pēc termiņa, kurā bija atļauts iesniegt piezīmes par analogās valsts izvēli (termiņš beidzās 2009. gada 24. augustā), un, otrkārt, tāpēc, ka tās nevar ņemt vērā no būtiska viedokļa.

               (55)

               Argumentus var apkopot šādi.

                           1)

                           Viens no uzņēmumiem Turcijā, kuri sadarbojās izmeklēšanā (Hayes Lemmerz), ir saistīts ar ES ražotāju, un abi sadarbībā iesaistītie uzņēmumi ir EUWA (Eiropas uzņēmumus pārstāvoša asociācija, kas iesniedza sūdzību) biedri. Šim argumentam nevar piekrist. To, ka viens no analogās valsts uzņēmumiem ir saistīts ar ES uzņēmumu un ka abi uzņēmumi ir vienas un tās pašas asociācijas, kura iesniegusi sūdzību, biedri, nevar uzskatīt par pietiekamu kritēriju, lai Turciju nevarētu izvēlēties kā analogo valsti, jo, analizējot analogās valsts piemērotību, kritērijiem, kas jāņem vērā, jābūt balstītiem tikai uz tādiem faktiem kā konkurences pakāpe analogās valsts iekšzemes tirgū, un prasību, lai analogās valsts ražotāju un eksportētāja, kas darbojas valstī, kurā nav tirgus ekonomikas sistēmas, ražošanas procesos nebūtu nozīmīgu atšķirību.

                           2)

                           Tika argumentēts arī, ka ražošanas process Ķīnā nav salīdzināms ar ražošanas procesu Turcijā, jo Ķīnas uzņēmumiem ir pieejamas lētākas izejvielas. Šo apgalvojumu nevar ņemt vērā. No vienas puses, tiem ir pieejams lētāks alumīnijs, jo valsts iejaukšanās ir radījusi cenas izkropļojumu. Kā skaidrots iepriekš, ĶTR ir pasaulē unikālā situācijā attiecībā uz pieejamām vislētākajām izejvielu cenām, kas nav salīdzināma ar situāciju nevienā citā valstī. No otras puses, izmeklēšanā ir noskaidrots, ka ražošanas process Ķīnā un Turcijā ir praktiski identisks.

                           3)

                           Visbeidzot, tika apgalvots, ka konkurence iekšzemes līmenī ir nepietiekama, jo iekšzemē saražotais apjoms tiek izmantots galvenokārt eksportam, un ir noteikti šķēršļi importam no valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Šos apgalvojumus nevar ņemt vērā. ES tirgus patiesi ir vairāk nekā sešas reizes lielāks nekā Turcijas tirgus un ražojumu importam nav šķēršļu; tāpēc Turcija rīkojas racionāli, eksportējot ievērojamu daļu sava saražotā apjoma uz ES. Turklāt Turcijas iekšzemes tirgū ir pietiekama konkurence, jo tajā darbojas vismaz pieci iekšzemes ražotāji un ražojumu importam no ES nav šķēršļu.

               (56)

               Ievērojot iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 63. apsvērumā izklāstīto provizorisko secinājumu par to, ka Turcija ir piemērota un pamatota analogā valsts.

         4.5.   Dempings

   4.5.1.   Aprēķini

               (57)

               Divi ražotāji eksportētāji apstrīdēja pagaidu regulas 57. līdz 77. apsvērumā izklāstītos provizoriskos konstatējumus. Tika apgalvots, ka saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga aprēķiniem būtu jābūt pamatotiem ar “visiem uz Kopienu orientētajiem eksporta darījumiem”; citiem vārdiem sakot, tie uzskata, ka, aprēķinot dempinga starpības, būtu jāņem vērā 100 % darījumu. Tāpat tika argumentēts, ka, aprēķinot dempinga starpības, nav ņemti vērā darījumi par dārgākajām cenām, jo īpaši attiecībā uz vienu no izmeklēšanā pārbaudītajiem uzņēmumiem.

               (58)

               Attiecībā uz argumentu par darījumu skaitu, kas jāņem vērā, tika norādīts, ka antidempinga pamatregulas 2. panta 11. punktā ir noteikts, ka dempinga aprēķiniem būtu jābūt pamatotiem ar “visiem uz Kopienu orientētajiem eksporta darījumiem”, taču tas būtu jādara, “ņemot vērā attiecīgos taisnīgas salīdzināšanas noteikumus”. Tas nozīmē, ka, ja nevar iegūt pamatotu sakarību ar 100 % ražojumu, nevarēs ņemt vērā 100 % eksporta darījumu. Šāda pieeja tiek uzskatīta par pamatotu, ja aprēķini tiek pamatoti ar pietiekami lielu kopējā eksporta darījumu apjoma procentuālo daļu. Šajā lietā tika ņemti vērā apmēram 85 % darījumu.

               (59)

               Attiecībā uz apgalvojumu, ka nav ņemti vērā darījumi par dārgākajām cenām, tika sagatavots jauns dempinga aprēķins, lai ņemtu vērā šos darījumus. Papildus provizoriskajā aprēķinā izmantotajiem ražojumu veidiem aprēķinos tika ņemti vērā arī citi ražojumu veidi. Rezultātā aprēķinos ir iekļauts pēc iespējas vairāk darījumu, kā arī nodrošināts, lai katra eksportētājuzņēmuma visu eksporta darījumu vidējā svērtā vienības cena būtu pēc iespējas tuvāka (šī uzņēmuma) eksporta darījumu vidējai svērtajai vienības cenai, kas izmantota, lai aprēķinātu dempinga starpību. Šādi tiek ņemta vērā visu eksporta darījumu vērtība, tostarp arī darījumi par augstākajām cenām. Minēto papildu ražojumu veidu normālā vērtība aprēķināta, ievērojot pagaidu regulas 70. apsvērumā izskaidroto metodoloģiju. Saskaņā ar jauno aprēķinu ir samazinājušās dempinga starpības, jo īpaši YHI dempinga starpība.

               (60)

               Normālās vērtības, eksporta cenas un salīdzinājuma noteikšanai izmantota tā pati metodoloģija, kas aprakstīta pagaidu regulas 64. līdz 75. apsvērumā. Vienīgās izmaiņas, kas veiktas jaunajos aprēķinos, attiecas uz aprēķinos vērā ņemto darījumu skaita pieaugumu un apsvērumu, ka jebkura uzņēmuma gadījumā dempinga aprēķināšanai izmantoto eksporta darījumu vidējai cenai nevajadzētu ievērojami atšķirties no visu šī uzņēmuma darījumu vidējās eksporta cenas.

               (61)

               Ir apgalvots, ka Komisijas analīzē nav ņemtas vērā valūtas kursu izmaiņas, jo īpaši ASV dolāra vērtības palielināšanās attiecībā pret euro, kā arī primārā alumīnija un starptautisko kravas pārvadājumu izmaksu izmaiņas. Šis apgalvojums nav pamatots, jo Komisijas dienesti atbilstīgi pieņemtajai praksei, analizējot attiecīgā ražojuma tirgu IP laikā, ir iekļāvuši visus pārbaudāmo izmaksu veidus.

               (62)

               Ķīnas ražotājs YHI apgalvoja, ka tā atsevišķajā dempinga aprēķinā bija neprecīzi aprēķinātas naudas summas. Komisija piekrita šim apgalvojumam un veica jaunu aprēķinu, kā rezultātā dempinga starpība bija 23,81 %, t. i., 2,14 % mazāk nekā iepriekš aprēķināts.

         4.5.2.   Galīgās dempinga starpības

               Uzņēmums

               Galīgā dempinga starpība

                  YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd

               25,95 %

                  Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

               60,29 %

                  Baoding Lizhong

               67,66 %

               Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās

               44,23 %

               Visi pārējie uzņēmumi

               67,66 %

         5.   KAITĒJUMS

               (63)

               Komisija saņēma piezīmes par pagaidu konstatējumiem par kaitējumu. Dažās no piezīmēm tika atkārtoti pagaidu regulā jau apskatītie argumenti.

               (64)

               Pagaidu regulā jau apskatītie argumenti šajā regulā netiek atkārtoti.

         5.1.   Imports no ĶTR

               (65)

               Personas apgalvoja, ka nav pietiekami izskaidrota importa apjoma aprēķināšanas metodoloģija. Taču šī kritika netika pamatota.

               (66)

               Jāatgādina, ka provizoriskajā posmā izmantotā metodoloģija tika pamatota ar sūdzību, taču tika veiktas salīdzinošās pārbaudes, izmantojot citus avotus (dati, ko sniedza ražotāji, kuri sadarbojās, lietotāji, eksportētāji). Ņemot vērā personu piezīmes, šie dati ir analizēti atkārtoti, un ar šo tiek apstiprināti pagaidu secinājumi.

               (67)

               Jāatgādina, ka ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā pagaidu regulas publicēšanas dienā tika iekļauti trīs paziņojumi, kuros bija sniegta sīka informācija par ražošanas, importēšanas un pārdošanas apjoma aprēķināšanas metodēm.

               (68)

               Tā kā ar šajā izmeklēšanā apskatītajiem KN kodiem klasificē ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus, lielākā daļa piezīmju attiecās uz to, lai Komisijas izmantotajā metodoloģijā no paziņotā apjoma tiktu izslēgti citi ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums.

               (69)

               Ar KN kodu 8708 70 50 klasificē, cita starpā, alumīnija riteņus un to daļas un piederumus no alumīnija. Attiecīgie dati (tonnās) tika iegūti no Comext, un šajā posmā tiem netika veiktas papildu korekcijas, pieņemot, kā minēts sūdzībā, ka daļas un piederumi ir mazsvarīgi.

               (70)

               Ar KN kodu 8708 70 10 klasificē alumīnija riteņus un to daļas un piederumus no alumīnija. Arī šajā gadījumā attiecīgie dati (tonnās) tika iegūti no Comext, un tiem tika veiktas attiecīgas korekcijas saskaņā ar sūdzībā aprakstīto metodoloģiju.

               (71)

               Šāda pieeja daudzās personu iesniegtajās piezīmēs tika kritizēta, taču netika piedāvāta piemērotāka vai pamatotāka alternatīva. Kritika galvenokārt bija vērsta uz to, ka personas, kuras nezināja, kuru metodi Komisija lietos, nevarēja sniegt savas piezīmes. Jāatgādina, ka sūdzības nekonfidenciālā versija, kurā sīki izklāstīta izslēgšanas metodoloģija, bija pieejama nekonfidenciālajos lietas materiālos kopš procedūras sākšanas. Komisija salīdzināja sūdzībā iesniegtos datus un nekonstatēja neko tādu, kas ļautu apšaubīt izvēlētās metodes pamatotību. Turklāt ņemot vērā to, ka neviena iesaistītā persona nepiedāvāja citu izslēgšanas metodi, personu piezīmes tika uzskatītas par nepamatotām.

               (72)

               Otra piezīmju grupa bija saistīta ar metodi, ko izmantoja, lai importa apjomu, kas sākotnēji bija izteikts tonnās, pārrēķinātu ar diviem KN kodiem klasificētajās vienībās. Arī šajā gadījumā Komisija izmantoja sūdzībā ieteikto metodi un pēc tam pamatoja to ar Ķīnas eksportētāju atbildēm uz aptaujas anketām. Šī metodoloģija liecina, ka viena no Ķīnas importētā riteņa vidējais svars ir apmēram 9 kg. Saskaņā ar sūdzības aplēsēm no citām trešām valstīm importēto ražojumu vienības svars ir aptuveni 10 kg, taču šie dati tika salīdzināti ar pieejamo informāciju, kas šajā izmeklēšanā saņemta no dažādām personām.

               (73)

               Savos iesniegumos, kas iesniegti pēc pagaidu regulas pieņemšanas, personas apgalvoja, ka aprēķinos būtu jāizmanto nevis 9 kg, bet 10 kg vidējais vienības svars, jo tāds esot viena importētā oriģināliekārtu ražotāju riteņa vidējais svars. Kā precizēts pagaidu regulā, nosakot vidējo svaru 9 kg apmērā, izmantoti dati, kurus sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. Tāpēc var secināt, ka tā ir vispamatotākā metode, kā pārrēķinos atspoguļot no Ķīnas importēto riteņu vidējo svaru. Jebkurā gadījumā tika noskaidrots, ka pārrēķinos izmantojot oriģināliekārtu ražotāju riteņiem paredzēto 10 kg vidējo svaru, galīgie secinājumi netiktu ietekmēti.

               (74)

               Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 86. līdz 88. apsvēruma secinājumi.

         5.1.1.   No ĶTR veiktā importa apjoms un cenas

               (75)

               Ražotāju eksportētāju atbildes uz aptaujas anketām apstiprina secinājumus, kas, cita starpā, izdarīti no Eurostat datiem un izklāstīti pagaidu regulas 86. un 89. apsvērumā. Ņemot vērā to, ka dati nāk no dažādiem avotiem, datu tendences var nedaudz atšķirties atkarībā no segmenta un uzņēmuma. Jebkurā gadījumā tie apstiprināja informāciju par zemo cenu līmeni, kas kopā ar lielo cenu samazinājuma līmeni un krasu no ĶTR veiktā importa apjoma pieaugumu uzsver šīs lietas vispārējā secinājuma pareizību.

               (76)

               Dati un tendences pārbaudīti arī atsevišķi oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentiem. Pagaidu regulas 89. apsvērumā bija kļūdaini apgalvots, ka 2006. līdz 2008. gada cenas bija jāpamato ar Eurostat datiem, jo eksportētāju aptaujas anketās nebija sniegti attiecīgie dati. Apgalvojumam vajadzēja attiekties uz oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus ražotāju darījumu sadalījumu. Sadalījumu var noteikt, tikai pamatojoties uz eksportētāju sniegtiem individuālo darījumu sarakstiem.

               (77)

               Dati par sekundārā tirgus vienības cenām norāda uz vairāk vai mazāk vienmērīgu līmeni, bet perioda beigās vērojams neliels cenu kāpums. 2006. gadā cenas bija EUR 25 līdz 34, 2007. gadā EUR 24 līdz 32, 2008. gadā EUR 25 līdz 29, bet IP laikā EUR 26 līdz 36. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ cenu diapazoni ir koriģēti par augstākais 15 % uz augšu vai uz leju.

                           Sekundārā tirgus segmenta importa no Ķīnas cenu diapazons (pamatojoties uz izlasē iekļautajiem eksportētājiem)

                           +/– 15 %

                           +/– 15 %

                           2006. gads

                           25

                           34

                           2007. gads

                           24

                           32

                           2008. gads

                           25

                           29

                           IP

                           26

                           36

               (78)

               No ĶTR importēto oriģināliekārtu ražotāju vienības cena attiecīgajā periodā ir samazinājusies par vairāk nekā 15 %. Sīkāku informāciju nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ, kā skaidrots turpmāk sadaļā par kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanu.

               (79)

               Viena persona apgalvoja, ka laikā no 2008. gada līdz IP, kad ievērojami samazinājās visi kaitējuma rādītāji, palielinājās no Ķīnas veiktā importa cenas. No Ķīnas veiktā importa cena patiešām nedaudz palielinājās (kaut gan tikai par 1,6 %) (7). Jāuzsver, ka visā attiecīgajā periodā tā samazinājās par 8 %.

               (80)

               Kopumā abos segmentos ir apstiprināts konstatētais zemais cenu līmenis, kas kopā ar lielo cenu samazinājumu un krasu no ĶTR veiktā importa apjoma pieaugumu apstiprina šajā lietā izdarītos secinājumus.

         5.2.   Atsevišķa kaitējuma analīze oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentā

               (81)

               Vienā no būtiskākajām piezīmēm, kas saņemta pēc pagaidu pasākumu piemērošanas, tika pausts viedoklis, ka visi kaitējuma rādītāji oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentā bija jāanalizē atsevišķi.

               (82)

               Viena persona šajā sakarā atsaucās uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 1888/2006 (8), kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007 (9) par Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas graudu importu, apgalvojot, ka šajās regulās ietverta atsevišķu segmentu analīze. Minētā persona apgalvoja arī, ka, neievērojot cukurkukurūzas lietā izmantoto pieeju, Komisija pārkāpj PTO prasības.

               (83)

               Cukurkukurūzas lietā bija ietverta atsauce uz attiecīgiem PTO noteikumiem, ka atbilstīgi apelācijas iestādes paustajam, “ja izmeklētājiestādes veic izmeklēšanu vienā iekšzemes ražošanas nozares daļā, tām principā būtu jāveic līdzīga izmeklēšana arī visās pārējās šīs ražošanas nozares daļās, kā arī ražošanas nozarē kopumā” (10). Šī lieta skaidri pierāda, ka šajā lietā izmantotā pieeja ir saskaņā ar līdzšinējo iestādes praksi un atbilst PTO antidempinga nolīgumam (11). Analīzi pa segmentiem var veikt, taču tai jāpievieno visas ražošanas nozares analīze.

               (84)

               Jāatgādina, ka šīs procedūras provizoriskajā posmā abi segmenti ir apskatīti kopā, taču daži rādītāji attiecībā uz oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņiem ir analizēti atsevišķi (cenu samazinājums, patēriņš, tirgus daļa). Ņemot vērā personu iesniegtās piezīmes, Komisija veica sīkāku analīzi un dažu papildu rādītāju analīzi segmentu līmenī (skatīt turpmāk). Kā redzams turpmāk, šī analīze apstiprina, ka attiecīgajam ražojumam vispārīgi raksturīgās tendences kopumā atbilst atsevišķi apskatīto orģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu tendencēm.

         5.2.1.   Patēriņš

               (85)

               Turpmāk tabulā ir parādīta alumīnija riteņu patēriņa tendences Savienībā, apskatot atsevišķi oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu. Sīkāka informācija par oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmenta importa apjomu ir sniegta iepriekšminētajā sadaļā par importu. Dati par sadalījumu ir iegūti no dažādiem informācijas avotiem, saņemti no ES ražotājiem, kuri sadarbojās, no lietotājiem un attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem.

                           Vienības (tūkst.)

                           2006. gads

                           2007. gads

                           2008. gads

                           IP

                           Kopējais Savienības patēriņš

                           58 607

                           62 442

                           58 313

                           49 508

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           107

                           99

                           84

                           Patēriņš (oriģināliekārtu ražotāji)

                           43 573

                           44 009

                           42 076

                           34 915

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           101

                           97

                           80

                           Patēriņš (sekundārais tirgus)

                           15 033

                           18 432

                           16 237

                           14 592

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           123

                           108

                           97

               (86)

               Kopējais Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 16 % – no 58,6 miljoniem vienību līdz 49,5 miljoniem vienību. Tāda pati tendence vērojama abos segmentos. Oriģināliekārtu ražotāju riteņu patēriņš samazinājās par 20 % – no 43,5 miljoniem vienību līdz 34,9 miljoniem vienību, savukārt sekundārā tirgus riteņu patēriņš samazinājās par 3 % – no 15 līdz 14,5 miljoniem vienību.

         5.2.2.   No ĶTR veiktais imports un tirgus daļa oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentos

               (87)

               Daudzas piezīmes atsaucās uz Komisijas secinājumiem par oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu lielumu ES alumīnija riteņu tirgū, jo īpaši attiecībā uz importa tirgus daļu. Personas jo īpaši argumentēja, ka Komisija ir nepareizi aprēķinājusi oriģināliekārtu ražotāju importa tirgus daļu. Pēc šīm piezīmēm tika veikta papildu izmeklēšana attiecībā uz importēto oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņu tirgus daļu. Jāatgādina, ka pagaidu regulā bija norādīta no ĶTR veiktā oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņu importa tirgus daļa. Šīs tirgus daļas ir noteiktas, pamatojoties uz provizoriskajā posmā lietas materiālos pieejamo informāciju, kas balstīta uz datiem, ko iesnieguši ES ražotāji, eksportētāji, kā arī automobiļu ražotāji. Uz šāda pamata tika noteikts, ka importēto oriģināliekārtu ražotāju riteņu tirgus daļa ir apmēram 3 % (piesardzīgs aprēķins), bet var sasniegt līdz pat 6 %.

               (88)

               Ņemot vērā kritiku, ko pauda ieinteresētās personas, visi dati tika vēlreiz pārbaudīti, un pārbaudē tika apstiprināti pagaidu atzinumi. Visu izmeklēšanas darbību sīks skaidrojums, kā arī visi informācijas avoti, kas izmantoti, lai noteiktu abu segmentu īpatsvaru ne tikai attiecībā uz importu, kas veikts no attiecīgās valsts, bet arī no citām trešām valstīm, ir iekļauts paziņojumā ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā. Šis paziņojums pierāda, cik dažādi avoti izmantoti, lai iegūtu svarīgu informāciju.

               (89)

               Turklāt, atbildot uz personu sniegtajām piezīmēm par to, ka 3 % ir maza tirgus daļa, jāuzsver, ka pat 3 % nevar uzskatīt par mazu tirgus daļu tādā tirgū, kas uz cenu izmaiņām reaģē tik strauji kā šajā lietā apskatītais tirgus. Tā tas vēl jo vairāk ir, ja tiek ņemta vērā turpmāk 116. apsvērumā aprakstītā cenu pazemināšana. Turklāt ir ievērojami palielinājies no ĶTR veiktā importa apjoms un tirgus daļa.

                           Importa apjoms (tūkstošos vienību), oriģināliekārtu ražotāji

                           2006. gads

                           2007. gads

                           2008. gads

                           IP

                           ĶTR

                           455

                           476

                           508

                           1 183

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           105

                           112

                           260

                           Tirgus daļa (%)

                           1 %

                           1 %

                           1 %

                           3 %

                           Importa apjoms (tūkstošos vienību), sekundārais tirgus

                           2006. gads

                           2007. gads

                           2008. gads

                           IP

                           ĶTR

                           3 247

                           4 667

                           5 301

                           4 954

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           144

                           163

                           153

                           Tirgus daļa (%)

                           22 %

                           25 %

                           33 %

                           34 %

         5.3.   Cenu samazinājums

               (90)

               Jāatgādina, ka provizoriskajā posmā cenu samazinājums tika aprēķināts gan attiecīgajam ražojumam kopumā, gan katram segmentam atsevišķi. Dalījuma pamatā ir individuālo darījumu saraksti, ko iesniedza izlasē iekļautie ES ražotāji un eksportētāji, atsevišķi norādot, kuri pārdošanas darījumi noslēgti ar automobiļu ražotājiem.

               (91)

               Pagaidu regulas 95. un 98. apsvērumā izklāstītais cenu samazinājums tika aprēķināts atkārtoti, galvenokārt dempinga aprēķinu izmaiņu dēļ (skatīt iepriekš). Tas tika papildus precizēts attiecībā uz piemēroto muitas tarifu. Proti, provizoriskajā posmā tika piemērota vienota 4,5 % muitas nodokļa likme. Šī pieeja ir izmantota arī, galīgajā posmā aprēķinot vispārējo cenu samazinājumu (abiem segmentiem). Tas tāpēc, ka ne viss oriģināliekārtu ražotāju imports ir deklarēts ar KN kodu, kam tiek piemērota zemāka nodokļa likme 3 % apmērā.

               (92)

               Dažas personas atkārtoja savas piezīmes par to, ka cenu samazinājuma līmenis būtu jāaprēķina, atsaucoties tikai uz cenas pievienotās vērtības daļu (izslēdzot alumīnija izmaksas). Kā konstatēts pagaidu regulas 96. apsvērumā, izmantojot šādu metodoloģiju, cenu samazinājuma līmenis palielinātos. Tā kā cenu samazinājuma līmenis, kas noteikts, atsaucoties uz pilnu cenu (procentos), jau bija būtisks, iespēja piemērot šo metodi netika apsvērta.

               (93)

               Cenu samazinājums, kas aprēķināts attiecīgajam ražojumam kopumā, bija 20 % līdz 38 %. Arī atsevišķo segmentu cenu samazinājums ir nozīmīgs (15 % līdz 29 % oriģināliekārtu ražotājiem, 49 % līdz 63 % sekundārajam tirgum).

         6.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES STĀVOKLIS

   6.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un kaitējuma makroekonomikas un mikroekonomikas rādītāji

               (94)

               Viena persona apgalvoja, ka Komisija ir piemērojusi nepareizu Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīciju un ka, novērtējot kaitējumu, jāizmanto tikai ar sūdzības iesniedzējiem un atbalstītājiem saistītā informācija, nevis dati par Savienības ražošanas kopapjomu.

               (95)

               Savienības ražošanas nozare tika definēta atbilstīgi pamatregulas 4. panta 1. punktam. Stāvokļa novērtējums attiecībā uz visu Savienības produkciju atbilst pamatregulai. Tādējādi arguments par to, ka kaitējuma novērtēšanu veica, balstoties uz nepareizu Savienības ražošanas nozares definīciju, ir jānoraida. Tā rezultātā bija jānoraida arī visi argumenti attiecībā uz kaitējuma rādītāju tendenču attīstību, kuru analīze tika pamatota ar izlasē iekļauto ražotāju, kuri sadarbojās izmeklēšanā, sniegtajiem datiem.

               (96)

               Citā, vispārīgākā piezīmē tika norādīts, ka nekonfidenciālajās ražotāju aptaujas anketās un aptaujas minianketās bija trūkumi. Komisija sīki pārbaudīja šīs piezīmes un, ja tās bija pamatotas, pieprasīja uzlabot nekonfidenciālās versijas. Tās tika iekļautas ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā, tādējādi pilnībā nodrošinot pienācīgu tiesību aizsardzību.

               (97)

               Dažas personas apgalvoja, ka dažus ES ražotājus būtu vajadzējis izslēgt, jo tie nav snieguši pilnīgu informāciju par savu darbību. Šīs personas apgalvoja arī, ka, izslēdzot šos ražotājus, būtu mainījusies situācija. Taču šie apgalvojumi nav pamatoti ar faktiem, jo attiecīgie ES ražotāji ir snieguši visu būtisko informāciju. Tāpēc tie jānoraida.

               (98)

               Viens importētājs apgalvoja, ka tas būtu jāklasificē kā ES ražotājs, jo tas bija pasūtījis ražošanas procesu attiecīgajā valstī kā ārpakalpojumu, bet daudzas citas darbības (piemēram, projektēšana) tika veiktas Eiropas Savienībā. Šis uzņēmums ražošanas procesā izmantoja ārpakalpojumus, vienlaikus Savienībā saglabājot dažas darbības, piemēram, riteņu testēšanu. Tomēr, ievērojot, ka ražošanas process notiek attiecīgajā valstī, šo importētāju antidempinga procedūrā nevar uzskatīt par ES ražotāju. Ievērojot iepriekš minēto, šī prasība bija jānoraida.

               (99)

               Dažas personas veica kaitējuma rādītāju analīzi uzņēmumā. Šāda pieeja jānoraida, jo kaitējuma analīze tiek veikta ES ražošanas nozarei kopumā.

         6.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   6.2.1.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (100)

               Pēc pagaidu regulas publicēšanas personas pieprasīja datus, kuros būtu sadalīti oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmenti. Tabulā turpmāk ir dati par pārdošanas apjomu un tirgus daļu ar oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu sadalījumu.

                           2006. gads

                           2007. gads

                           2008. gads

                           IP

                           Visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, oriģināliekārtu ražotāji, tūkstošos vienību

                           36 820

                           36 240

                           34 932

                           28 719

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           98

                           95

                           78

                           Visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, sekundārais tirgus, tūkstošos vienību

                           8 626

                           10 443

                           7 962

                           7 075

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           121

                           92

                           82

                           Tirgus daļa, oriģināliekārtu ražotāji, (%) (ES ražotāju īpatsvars kopējā oriģināliekārtu ražotāju patēriņā)

                           84,5 %

                           82,3 %

                           83 %

                           82,3 %

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           97

                           98

                           97

                           Tirgus daļa, sekundārais tirgus, (%) (ES ražotāju īpatsvars kopējā sekundārā tirgus patēriņā)

                           57,4 %

                           56,7 %

                           49 %

                           48,5 %

                           Indekss 2006. g. = 100

                           100

                           99

                           85

                           84

               (101)

               Lai noteiktu sadalījumu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti, galvenokārt dati, ko izmeklēšanas laikā sniedza ES ražotāji, sūdzības iesniedzēja dati, kā arī dati, kas tika savākti pirms procedūras sākšanas.

               (102)

               Iepriekš dotajā tabulā gan oriģināliekārtu ražotāju, gan sekundārā tirgus segmentā vērojama lejupejoša pārdošanas apjoma un tirgus daļas tendence.

         6.2.2.   Līgumu raksturojums

               (103)

               Kā norādīts pagaidu regulas 112. apsvērumā, Komisija turpināja pētīt IP laikā noslēgtos līgumus, kuri gan tiks izpildīti vēlāk. Lietas materiālos jau apkopotie dati tika papildināti ar jaunu informāciju, kas tika saņemta no ES riteņu ražotājiem un automobiļu ražotājiem. Šie dati apstiprināja Eiropas un Ķīnas piegādātāju tirgus daļas pirkumu apmērus un tendences. Tos pamato automobiļu ražotāju iesniegtie argumenti, saskaņā ar kuriem no Ķīnas veiktā importa daļa palielinājās konkurētspējas, kvalitātes un ražošanas procesu uzlabojumu dēļ.

         6.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

   6.3.1.   Ražošanas izmaksas

               (104)

               Viena persona apgalvoja, ka pagaidu regulas 117. apsvērumā norādītie dati par rentabilitāti nesakrita ar pagaidu regulas 89. un 122. apsvērumā iekļautajiem datiem par pārdošanas apjomu un ražošanas izmaksām. Tā bija, jo, aprēķinot ražošanas izmaksas, tika pieļauta pārrakstīšanās kļūda, kā rezultātā tika izmantota kļūdaina datu kopa. Šī kļūda ir izlabota, un ražošanas izmaksu dati ir iekļauti tabulā turpmāk.

                           Euro

                           2006. gads

                           2007. gads

                           2008. gads

                           IP

                           Vidējās ražošanas izmaksas (uz vienību)

                           48,1

                           49,4

                           48,7

                           49,1

               (105)

               Korekcija neietekmēja provizoriskajā posmā noskaidroto tendenci. Vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā saglabājās stabilas.

         6.3.2.   Rentabilitāte

               (106)

               Atbildot uz personu pieprasījumiem nodrošināt datus, kuros būtu sadalīti oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmenti, rentabilitāte ir aprēķināta katram segmentam atsevišķi. Tendences un apmēri tika apstiprināti.

                           %

                           2006. gads

                           2007. gads

                           2008. gads

                           IP

                           Rentabilitāte (kopā)

                           3,2

                           0,7

                           –1,5

                           –5,4

                           Rentabilitāte, oriģināliekārtu ražotāji

                           3,1

                           0,4

                           –1,4

                           –5,7

                           Rentabilitāte, sekundārais tirgus

                           5,2

                           5,7

                           –3,3

                           –2,4

               (107)

               Kā redzams tabulā iepriekš, ir ietekmēta gan oriģināliekārtu ražotāju, gan sekundārā tirgus segmenta rentabilitāte. Attiecīgajā periodā tā kritās par 8,8 procentu punktiem oriģināliekārtu ražotāju segmentā un par 7,6 procentu punktiem sekundārā tirgus segmentā. Tā rezultātā apmēri un tendences, apskatot oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu atsevišķi, sakrīt ar apmēriem un tendencēm, kas vērojami, apskatot attiecīgo produktu kopumā (kritums par 8,7 procentu punktiem).

         6.3.3.   Ienākums no ieguldījumiem

               (108)

               Personas norādīja uz iespējamām neprecizitātēm ienākuma no ieguldījumiem aprēķinā. Norādītajos skaitļos ir ņemti vērā visi elementi, kas veido ienākumu no ieguldījumiem, ieskaitot nolietojumu. Tādēļ apgalvojumi ir jānoraida.

         6.4.   Secinājums par kaitējumu

               (109)

               Ar šo tiek apstiprināti secinājumi par kaitējumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 80. līdz 123. apsvērumā. Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu, kas visspilgtāk izpaudās kā rentabilitātes kritums. Daži kaitējuma rādītāji oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentiem ir analizēti atsevišķi. Šo rādītāju tendences un izmaiņu apmēri atbilst attiecīgajam ražojumam kopumā noteiktajiem.

         7.   CĒLOŅSAKARĪBA

   7.1.   Ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR

               (110)

               Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms ir samazinājies patēriņa samazināšanās dēļ (kas esot izraisījis arī jaudas samazināšanos). Pagaidu regulā patiešām nebija apstrīdēts, ka patēriņš Savienības tirgū samazinās. Kaut gan ir iespējams, ka ES ražošanas nozarei radīto kaitējumu ir veicinājuši citi faktori, nevis imports no ĶTR par dempinga cenām (ekonomikas krīze un imports no Turcijas), šo citu faktoru ietekme nav tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību, kā minēts pagaidu regulas 136. līdz 152. apsvērumā. Jebkurā gadījumā, kā izklāstīts pagaidu regulas 126. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, ir acīmredzama saikne starp Ķīnas importa par zemām cenām apjomu būtisko palielināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt, kā izklāstīts pagaidu regulas 103. apsvērumā, un pretēji iesaistīto personu apgalvojumiem, jauda attiecīgajā periodā bija stabila (galvenokārt laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam; no 2008. gada līdz IP bija vērojams samazinājums par 4 %).

               (111)

               Dažas personas norādīja uz paziņojumiem, ko Savienības ražotāji publicēja savās interneta vietnēs, un uz to, ka imports par dempinga cenām no ĶTR nebija minēts kā viens no radītā kaitējuma cēloņiem. Neatkarīgi no jebkādiem Savienības ražotāju publiskiem paziņojumiem (kuri jebkurā gadījumā neizslēdz Ķīnas importu kā iespējamu radītā kaitējuma cēloni) lietas materiālos ietvertie dati skaidri pierāda, ka starp Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu un importu no ĶTR par dempinga cenām pastāv cēloņsakarība.

               (112)

               Dažas personas apgalvoja, ka rentabilitāte ir samazinājusies ražošanas apjoma samazināšanās dēļ. Rezultātā ražotāji, saražojot mazāku skaitu riteņu, neesot spējuši segt savas pastāvīgās izmaksas. Taču ražošanas apjoms samazinājās tirgus daļas zaudēšanas dēļ, kuras iemesls bija no Ķīnas veiktā importa nonākšana tirgū.

               (113)

               Dažas personas apgalvoja, ka no ĶTR veiktais imports nevarēja būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis, jo 2007. gadā bija vērojams rentabilitātes kritums, neraugoties uz cenu un pārdošanas apjomu stabilitāti. Jāatgādina, ka 2006. un 2007. gadā palielinājās ĶTR importa tirgus daļa un par 40 % palielinājās šī importa apjoms. Uz šāda pamata šis apgalvojums ir jānoraida.

               (114)

               Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 126. līdz 130. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         7.2.   Citu faktoru ietekme

   7.2.1.   Iedalījums pa segmentiem

               (115)

               Personas atkārtoja apgalvojumus par to, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kura lielāko daļu pārdošanas apjoma pārdod oriģināliekārtu ražotāju segmentā, nevarēja radīt no Ķīnas veiktais imports, kas galvenokārt tiek orientēts uz sekundārā tirgus segmentu un oriģināliekārtu ražotāju segmentā nav plaši pārstāvēts. Jāatgādina, ka šīs piezīmes ir apskatītas pagaidu regulas 131. līdz 135. apsvērumā.

               (116)

               Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas dažas personas atsaucās uz pagaidu regulas 133. apsvērumu, kurā minēts, ka “ir norādes, ka automobiļu ražotāji izmanto Ķīnas cenas, lai izdarītu spiedienu uz ES ražošanas nozares cenām”. Šīs personas apgalvoja, ka iestādes nevar pamatot savus atzinumus ar norādēm, bet tikai uz tiešiem pierādījumiem. Minētās personas norādīja arī, ka ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā nebija sniegta informācija, kas pamatotu šādus apgalvojumus.

               (117)

               Sākumā jāuzsver, ka šī veida informācija no uzņēmējdarbības viedokļa ir ļoti slepena. Papildus Komisijas rīcībā esošajai informācijai personas iesniedza papildinformāciju. Papildinformācija apstiprināja secinājumus, pamatojoties uz pierādījumiem, kas Komisijas rīcībā bija provizoriskajā posmā, un tā nepārprotami liecināja par skaidru lejupejošu cenu spiediena sakarību. Attiecībā uz cenu spiediena aspektu Komisija ir papildinājusi lietas materiālus. Savienības ražotāji ir iesnieguši detalizētu iesniegumu. Tas sniedza Komisijai papildu ieskatu par piedāvājumu izteikšanas procesu un apstiprināja secinājumus par cenu spiedienu ar lejupēju tendenci un Ķīnas piedāvājumu izmantošanu cenu salīdzināšanai, lai izdarītu šādu spiedienu. Patiešām, dažos gadījumos automobiļu ražotāju norādītā cena (kas ir sarunu sākotnējais punkts) jau bija noteikta līmenī, kas ir zemāks par Savienības ražotāju izmaksām, tādējādi jau pirmsākumos nebija ilgtspējīga. Dažos gadījumos nesekmīgi ir bijuši pat par norādīto līmeni mazāki piedāvājumi.

               (118)

               Saskaņā ar informāciju, kas ir Komisijas rīcībā, daži automobiļu ražotāji vienkārši norāda piedāvājumu iesniedzējiem, ka tiem būtu jāsamazina cena Ķīnas piedāvājumu cenas līmenī; citi izmanto tādu uzņēmumu cenu piedāvājumus, kuri nepiedalās konkursā; visbeidzot, vēl daži nemaz nenosaka konkursiem ierobežojumus, un piedāvājumu var iesniegt jebkurš uzņēmums (pat tādi, kas nekad neizpildītu prasības).

               (119)

               Automobiļu ražotāji apgalvoja, ka cena nav noteicošais faktors lēmumā par piegādātāja izveidi. Lietas materiālos esošā informācija patiešām pierāda, ka var būt citi apsvērumi, taču cenai ir vislielākā nozīme.

               (120)

               Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 131. līdz 135. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         7.2.2.   Turcijas importa ietekme

               (121)

               Personas apgalvoja, ka Komisija ir nepietiekami novērtējusi Turcijas importa ietekmi kā Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēloni. Jāatgādina, ka pagaidu regulas 136. un 137. apsvērumā ir atzīts, ka no Turcijas veiktā importa zemās cenas zināmā mērā negatīvi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, bet ne tik ievērojami, lai vienas pašas izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

               (122)

               No Turcijas veiktā importa ietekme ir apsvērta arī pa segmentiem. Tika konstatēts, ka ¾ no Turcijas importēto ražojumu bija oriģināliekārtu ražotāju segmenta riteņi. Tika apstiprināts, ka tendences un izmaiņu apmēri, kas noteikti, apskatot oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentus kopā, atbilst rādītājiem, kas konstatēti, apskatot abus segmentus atsevišķi. Saskaņā ar lietā esošo informāciju (ko iesniegušas dažādas personas, kuras sadarbojās), no Turcijas importēto ražojumu cena sekundārajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās. No Turcijas importēto oriģināliekārtu ražotāju segmenta riteņu cenas saglabājās salīdzinoši stabilas.

               (123)

               Personas norādīja, ka Turcijas importa cenas ievērojami samazinājās no 2008. gada līdz IP. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 137. apsvērumā, ES ražotāju ražojumu un Turcijas ražojumu importa cenu starpība bija ievērojami zemāka nekā ES ražotāju un Ķīnas ražojumu importa cenu starpība.

               (124)

               Ievērojot vienas personas piezīmes, ka Turcija būtu bijusi jāiekļauj sūdzībā (skatīt iepriekš 9. apsvērumu un turpmākos apvērumus), jānorāda, ka, neiekļaujot sūdzībā Turciju, netiek izjaukta cēloņsakarība starp attiecīgā ražojuma eksportu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

               (125)

               Tādēļ uz šāda pamata personu izteiktie apgalvojumi ir jānoraida. Ņemot vērā iepriekš minēto, un, tā kā nav citu piezīmju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 136. un 137. apsvērums.

         7.2.3.   No citām valstīm veikta importa ietekme

               (126)

               Dažas personas apgalvoja, ka 2006. līdz 2008. gadā palielinājās tā importa tirgus daļa, kas veikts no trešām valstīm, izņemot ĶTR. Jānorāda, ka tā importa tirgus daļa, kas veikts no trešām valstīm, saglabājās stabila, ar nelielām izmaiņām, kas nepārsniedza 1 %. Tādēļ šis apgalvojums jānoraida.

               (127)

               Dažas valstis minēja, ka Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu varēja veicināt no Dienvidāfrikas veiktais imports tā apjoma un/vai cenu dēļ. Kā izklāstīts pagaidu regulas 99. apsvērumā, no Dienvidāfrikas veiktā importa tirgus daļa, kaut gan palielinājās importa apjoms, kopš 2007. gada ir bijusi stabila (apmēram 1,4 % līmenī, no 2006. līdz 2007. gadam palielinoties par 0,6 %). Komisija saņēma informāciju par to, ka lielākā daļa šā importa bija paredzēta oriģināliekārtu ražotāju tirgum. Attiecībā uz Dienvidāfrikas oriģināliekārtu ražotāju importa cenām Komisija saņēma pretrunīgu informāciju. Pamatojoties uz Eurostat datiem, var secināt, ka tās palielinājās no EUR 43 līdz 51. Šie dati ir arī saskaņā ar informāciju, ko sniedzis viens ES ražotājs. Tāpēc apgalvojums par Dienvidāfrikas importa ietekmi ir jānoraida.

               (128)

               Tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 136. līdz 138. apsvēruma secinājumi attiecībā uz importu no trešām valstīm, apskatot abus segmentus gan kopā, gan atsevišķi.

         7.2.4.   Ekonomikas krīzes ietekme

               (129)

               Personas atkārtoti pauda savus argumentus par ekonomikas krīzes ietekmi. Šīs piezīmes, galvenokārt attiecībā uz automobiļu ražošanas apjoma kritumu, ir apskatītas pagaidu regulā.

               (130)

               Kā noteikts pagaidu regulas 142. apsvērumā, lejupejošā tendence sākās ievērojami pirms ekonomikas krīzes un tās laiks sakrita ar laiku, kad tirgū nonāca imports no ĶTR.

               (131)

               Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 139. līdz 144. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

         7.2.5.   Savienības ražotāju konkurence un koncentrācija ES tirgū

               (132)

               Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu veicinājusi Savienības ražošanas nozares struktūra. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 146. un 147. apsvērumā, izmeklēšanā savāktie dati pierāda, ka līdzīgi ir ietekmēti gan lielāki, gan mazāki uzņēmumi.

         7.2.6.   Savienības ražotāju vadības lēmumi

               (133)

               Dažas personas apgalvoja, ka kaitējuma cēlonis ir Savienības ražotāju nepareizi vadības lēmumi. Šīs piezīmes atsaucās uz pagaidu regulas 124. apsvērumā minētajiem ražotājiem, kas tikuši slēgti vai kļuvuši maksātnespējīgi. Jāatgādina, ka pagaidu regulā tika pieminēti 30 uzņēmumi, savukārt personu piezīmēs ir minēti tikai četri. Kopumā šīs piezīmes nav pamatotas. Jebkurā gadījumā lietā esošie dati skaidri pierāda Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma un no ĶTR veiktā importa cēloņsakarību. Šo secinājumu pamato tas, ka, neraugoties uz dažu uzņēmumu slēgšanu, nepalielinājās atlikušo uzņēmumu tirgus daļa.

         7.2.7.   ES ražošanas nozares veiktais imports no trešām valstīm

               (134)

               Dažas personas apgalvoja, ka viens ES ražotājs piedāvāja lētākus riteņus no trešām valstīm, tādējādi veicinot ES ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Taču šie apgalvojumi nav apstiprināti ar pierādījumiem. Galvenokārt nebija skaidrības par to, vai šāds imports ir ietekmējis nozīmīgu daudzumu. Tādēļ apgalvojums bija jānoraida.

         7.2.8.   Alumīnija cenas un Savienības ražošanas nozares piegādes līgumi

               (135)

               Tika apgalvots, ka vidējās ražošanas izmaksas saglabājās stabilas, neraugoties uz alumīnija cenu izmaiņām. Personas apgalvoja, ka Savienības ražotāji cietuši zaudējumus tāpēc, ka slēguši ilgtermiņa līgumus par alumīnija piegādi, kuri liedza tiem iespēju koriģēt cenas atbilstoši cenu samazinājumam LMB. Lietā pieejamā informācija, ko iesniedza Savienības ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bija pretrunā šiem apgalvojumiem. Tādēļ tie bija jānoraida.

         7.2.9.   Valūtas kursa svārstības

               (136)

               Tika arī apgalvots, ka kaitējums Savienības ražotājiem, iespējams, samazināsies, pieaugot RMB vērtībai pret EUR. Valūtas kursa svārstību dēļ palielināsies cenas importam par dempinga cenām, ko tirgo, saņemot samaksu EUR, tādējādi mazinot atšķirības starp importa dempinga cenām un Savienības ražotāju cenām.

               (137)

               Šai sakarā būtu jāatzīmē, ka izmeklēšanas laikā bija jānosaka, vai imports par dempinga cenām (cenu un apjoma ziņā) ir radījis (vai, iespējams, radīs) būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, vai arī šādu būtisku kaitējumu ir radījuši citi faktori. Par šo pamatregulas 3. panta 6. punktā ir noteikts, ka jāparāda, ka importa par dempinga cenām cenas līmenis rada kaitējumu. Tāpēc šie noteikumi attiecas tikai uz cenu līmeņu atšķirībām, un tādējādi nav noteikta prasība analizēt faktorus, kas ietekmē šo cenu līmeni.

               (138)

               Importa par dempinga cenām iespējamā ietekmē uz Savienības ražošanas nozares cenām tiek rūpīgi pārbaudīta, nosakot cenu samazinājumu, cenu samazinošu un cenu ierobežojošu ietekmi. Šai nolūkā tiek salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, un reizēm, lai iegūtu salīdzināmus datus, var rasties nepieciešamība konvertēt kaitējuma aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas citā valūtā. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā sakarā tikai nodrošina iespēju noteikt salīdzināmas cenu atšķirības. Ņemot to vērā, kļūst acīmredzami, ka valūtas maiņas kurss būtībā nevar būt vēl viens kaitējuma iemesls.

               (139)

               Iepriekš minēto apstiprina arī pamatregulas 3. panta 7. punkta formulējums, kurā ietverta atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav imports par dempinga cenām. Šajā pantā norādītajā citu zināmu faktoru uzskaitījumā nav minēts faktors, kas ietekmē cenu līmeni importam par dempinga cenām.

               (140)

               Taču, pat ja šis faktors tiktu ņemts vērā, paturot prātā iespējamo spiedienu uz patēriņa cenām saistībā ar tirgus lejupslīdi, maz ticams, ka importētāji, kuri iepērk produkciju no attiecīgās valsts, varētu palielināt cenas mazumtirdzniecībā, pamatojoties uz RMB vērtības pieaugumu. Turklāt valūtas kursus ir ļoti grūti prognozēt. Visbeidzot, pēc IP ir bijusi vērojama RMB vērtības palielināšanās pret EUR. Ņemot vērā visus šos elementus, nevar secināt, ka valūtas svārstību rezultātā palielināsies no attiecīgās valsts par dempinga cenām veiktā importa cenas.

               (141)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar secināt, ka valūtas maiņas kursa attīstība varētu būt vēl viens faktors, kas rada kaitējumu.

         7.2.10.   Tērauda riteņu pieprasījuma palielināšanās

               (142)

               Dažas personas apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei radījis tas, ka ekonomikas krīzes laikā patērētāji izvēlējās lētākos tērauda riteņus vai mazākus automobiļus, kuri, kā tika apgalvots, biežāk tiek aprīkoti ar tērauda riteņiem. Tika apgalvots, ka šo argumentu apstiprina tas, ka dažādu Eiropas valstu ieviestās atbalsta shēmas paredzēja stimulu par mazāku automobiļu pārdošanu. No otras puses, citas personas apgalvoja, ka, kaut gan atbalsta shēmas tiešām paredzēja stimulus par mazāku automobiļu pārdošanu, šos automobiļus tomēr bija labāk aprīkot ar alumīnija riteņiem.

               (143)

               Tika veikta papildu analīze, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, jo nav vispārējas statistikas par tērauda riteņiem. Datus par tērauda riteņu patēriņa līmeni varēja iegūt, salīdzinot datus par automobiļu ražošanu ES (pagaidu regulas 141. apsvērums) un oriģināliekārtu ražotāju riteņu patēriņu (skatīt 85. apsvērumu).

                           2006. gads

                           2007. gads

                           2008. gads

                           IP

                           Automobiļu ražošana ES (tūkstošos vienību)

                           16 198

                           17 103

                           15 947

                           13 443

                           Automobiļu ražošanā izmantoto riteņu skaits (ražošanas apjoms*4,5 riteņi)

                           72 891

                           76 963

                           71 761

                           60 493

                           Oriģināliekārtu ražotāju alumīnija riteņu patēriņš ES (tūkstošos vienību)

                           43 573

                           44 009

                           42 076

                           34 915

                           Tērauda riteņu patēriņš ES (tūkstošos vienību)

                           29 318

                           32 954

                           29 685

                           25 578

                           Oriģināliekārtu ražotāju alumīnija riteņu īpatsvars

                           59 %

                           57 %

                           58 %

                           57 %

                           Tērauda riteņu īpatsvars

                           40 %

                           42 %

                           41 %

                           42 %

               (144)

               Tabulā redzams, ka tērauda riteņu patēriņš no 2008. gada līdz IP samazinājās par 12 %. Alumīnija riteņu īpatsvars jaunu automobiļu ražošanā no 2008. gada līdz IP (ekonomikas krīzes ietekmētais periods) samazinājās par 1 procentu punktu. Tērauda riteņu īpatsvars jaunu automobiļu ražošanā ES tajā pašā laikposmā palielinājās par 1 procentu punktu.

               (145)

               Var secināt, ka alumīnija un tērauda riteņu īpatsvars jaunu automobiļu ražošanā saglabājās stabils. Turklāt iepriekš minēto argumentu neatbalsta alumīnija riteņu patēriņa un ražošanas apjoma tendences. Tādēļ tas bija jānoraida.

         7.3.   Secinājums par cēloņsakarību

               (146)

               Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru ietekme, izņemot importu no ĶTR par dempinga cenām, būtu tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi par cēloņsakarību.

         8.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (147)

               Ņemot vērā personu piezīmes, Komisija veica visu ar Savienības interesēm saistīto argumentu papildu analīzi. Visi jautājumi ir izskatīti, un tiek apstiprināti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi.

         8.1.   Importētāju intereses

               (148)

               Kā minēts pagaidu regulas 160. apsvērumā, Komisija veica papildu izpēti attiecībā uz maksājumu ietekmi uz uzņēmumiem, kas importē un pārdod tālāk alumīnija riteņus ar savu zīmolu, kuru ražošanu kā ārpakalpojumu tie pasūtījuši ĶTR. Ir noteikts, ka, kaut gan maksājumu ietekme uz šādu uzņēmumu, iespējams, būtu lielāka nekā ietekme uz citiem importētājiem, kā definēts pagaidu regulas 159. un 160. apsvērumā, tā tomēr nebūtu nesamērīga, ņemot vērā kopējo ietekmi uz visu Savienības ražošanas nozari.

               (149)

               Pamatojoties uz datiem par cenām IP laikā, ko iesniedza viens importētājs (ārpakalpojumu izmantotājs), kurš sadarbojās, tika konstatēts, ka peļņas norma, ko gūst šāds uzņēmums, būtu pietiekama, lai kompensētu uzlikto maksājumu ietekmi. Šī uzņēmuma gūtā peļņa bija lielāka nekā ierosinātie maksājumi.

         8.2.   Lietotāju intereses

               (150)

               Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas personas atkārtoja vispārīgās piezīmes, kas tika sniegtas par pasākumu lielo ietekmi uz izmaksām, nesniedzot pierādījumus, kas pamatotu šādus apgalvojumus. Jāatgādina, ka izmaksu ietekmes analīze tika veikta, pamatojoties uz automobiļu ražotāju, kuri sadarbojās, sniegtajiem datiem. Pirms pagaidu pasākumu piemērošanas šādus datus sniedza tikai trīs uzņēmumi, tāpēc Komisija varēja izdarīt secinājumus, tikai pamatojoties uz šiem datiem.

               (151)

               Kā minēts pagaidu regulas 165. apsvērumā, pasākumu ietekme uz izmaksām ir ierobežota (maksimālā ietekme uz izmaksām ir 0,223 % (ja pieņem, ka visi cenu līmeņi palielinātos par 22,3 %). Taču pat maksimālā ietekme uz izmaksām, ņemot vērā automobiļu ražotāju apgrozījumu, šķiet ierobežota.

               (152)

               Dažas personas apgalvoja, ka sakarā ar izmaksu pieaugumu pasākumu dēļ tām būs jāmaina ražošanas vieta. Taču, ņemot vērā ierobežoto ietekmi uz izmaksām, dažu automobiļu ražotāju pieminētais lēmums par automobiļu ražošanas vietas mainīšanu šķiet nesamērīgs ar konstatēto ietekmi uz izmaksām. Tādēļ šie apgalvojumi jānoraida.

               (153)

               Jānorāda arī, ka argumenti par lielo ietekmi uz izmaksām ir pretrunā dažu automobiļu ražotāju apgalvojumiem, ka uz piegādi no Ķīnas tie paļaujas ļoti nelielā mērā.

               (154)

               Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi par pasākumu ietekmi uz izmaksām.

         8.3.   Piegādes avotu dažādība

               (155)

               Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pasākumu piemērošana ir automobiļu ražošanas nozares interesēs. Nodrošinot iespēju Savienības ražošanas nozarei turpināt darbību, tiktu nodrošināta piegādes avotu dažādība.

               (156)

               Citas personas, galvenokārt lietotāji, atkārtoja iepriekš paustos argumentus attiecībā uz konkurenci ES tirgū. Tās apgalvoja arī, ka imports no ĶTR ir būtiski svarīgs, lai apmierinātu pieprasījumu ES tirgū, jo ES ražotājiem nav pietiekamas jaudas. Kaut gan 2006. un 2007. gadā jaudas izmantojuma līmenis saglabājās 92 % apmērā, tas ir krasi samazinājies līdz 84 % 2008. gadā un līdz 73 % IP laikā. Šie dati skaidri pierāda, ka jo īpaši šobrīd ir pietiekami lielas jaudas rezerves, ko var izmantot, lai palielinātu ražošanas apjomu. Turklāt arguments par Savienības ražošanas nozares nepietiekamu jaudu ir pretrunā citiem automobiļu ražošanas nozares apgalvojumiem, proti, apgalvojumiem par oriģināliekārtu ražotāju riteņu pieprasījuma ievērojamu samazināšanos. Tādēļ šie apgalvojumi bija jānoraida.

               (157)

               Viena persona apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji neražo tā paša veida ražojumus, ko Eiropas alumīnija riteņu ražotāji. Šie apgalvojumi bija jānoraida, ņemot vērā šajā lietā konstatētās PKN līmeņa sakritības (atkarībā no veiktā aprēķina, kā skaidrots 93. apsvērumā, aprēķinot cenu samazinājumu, sakritības procents ir 92 % attiecīgajam ražojumam kopumā un 77 %, apskatot oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentus atsevišķi).

               (158)

               Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 166. apsvēruma secinājumi.

         8.4.   Dienvidkoreja

               (159)

               Personas atkārtoti sniedza savas piezīmes par šajā lietā paredzēto maksājumu negatīvo ietekmi kopā ar citiem faktoriem, piemēram, konkurences priekšrocību, ko Dienvidkorejas automobiļu ražotāji ieguvuši uz brīvās tirdzniecības nolīguma pamata. Šīs piezīmes nav pamatotas ar jauniem pierādījumiem. Būtu jānorāda, ka nav nekādu pierādījumu tam, ka BTN radītu kaitējumu automobiļu ražošanas nozarei un ka jebkurā gadījumā konkrētajā BTN ir paredzēts kompensējošs aizsardzības mehānisms. Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 167. un 168. apsvēruma secinājumi.

         8.5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (160)

               Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 153. līdz 171. apsvēruma secinājumi.

         9.   PAGAIDU PASĀKUMI

   9.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

               (161)

               Lielākā daļa no saņemtajām piezīmēm attiecās uz kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanu. Personas apšaubīja šī aprēķina metodoloģiju un sūdzējās par datu nepietiekamu pieejamību.

         9.1.1.   Informācijas publiskošana

               (162)

               Jāatgādina, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanas metodoloģija ir sīki izskaidrota pagaidu pasākumu publicēšanas dienā izveidotajā ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā iekļautajā paziņojumā. Visas ieinteresētās personas šo paziņojumu saņēma kopā ar tajā pašā dienā nosūtīto informatīvo vēstuli.

               (163)

               Atbildot uz piezīmēm, kas iesniegtas pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā tika iekļauts otrs paziņojums.

               (164)

               Jāatgādina, ka iepriekšminētajā paziņojumā tika skaidri identificēti PKN, kas izmantoti, veicot aprēķinus katram automobiļu ražotājam. Taču precīzus datus par cenām un apjomiem nevarēja izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ.

               (165)

               Attiecībā uz importu no Ķīnas datus par eksportētajiem daudzumiem, CIF vērtību pie Savienības robežas un vidējo svērto vienības pārdošanas cenu nevarēja izpaust, jo tie bija pamatoti ar divu eksportētāju veiktajiem darījumiem. Izpaužot šo informāciju, tiktu pārkāptas pamatregulā iekļautās konfidencialitātes prasības.

               (166)

               Attiecībā uz Savienības ražotāju darījumiem ES tirgū sīkāku informāciju būtu nozīmes sniegt tikai tad, ja tā tiktu norādīta par katru ražotāju atsevišķi. Taču tas nav iespējams, jo tiktu pārkāptas iepriekš minētās konfidencialitātes prasības.

               (167)

               Šo iemeslu dēļ tiek uzskatīts, ka detalizētā informācija par maksājuma aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju (arī izmantotie PKN un sadalījums pa automobiļu ražotājiem) nodrošina personām pietiekamu informāciju, lai tās varētu pilnībā izmantot savas tiesības uz aizstāvību, vienlaikus ievērojot pamatregulā paredzētās konfidencialitātes prasības.

         9.1.2.   Metodoloģija

               (168)

               Jāatgādina, ka references cenas samazinājums tika aprēķināts, pamatojoties uz datiem par automobiļu ražotāju veiktajām alumīnija riteņu iegādēm. Jo īpaši pagaidu regulas 174. līdz 177. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ šajā aprēķinā ir ietverti tikai orģināliekārtu ražotāju segmentam paredzētie alumīnija riteņi. Automobiļu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, apstiprināja, ka iegādājas alumīnija riteņus, ievērojot konkursa procedūru. Ņemot vērā konkursa procedūru specifiku, modeļiem, kam tika izvēlēti divi piegādes avoti, jābūt vienādiem visos aspektos neatkarīgi no tā, vai tos pērk no ĶTR vai ES. Lai nodrošinātu no Ķīnas importēto un ES ražoto ražojumu maksimāli iespējamo salīdzinājuma līmeni, ir salīdzināts atsevišķi katrs PKN attiecībā uz katru lielo automobiļu ražotāju, kas identificēts datos, ko iesniedza izlasē iekļautie ES ražotāji un Ķīnas eksportētāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Pretēji dažu personu apgalvojumiem maksājumu līmenis nav korekcijas rezultāts, bet gan ir noteikts, atzīstot, ka jānosaka tāds maksājums, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

         9.1.2.1.   Informācija, kas izmantota par pamatu aprēķiniem

               (169)

               Personas apgalvoja, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķins tika veikts, pamatojoties uz rīkotajiem konkursiem, kaut gan informācija par konkursiem izmeklēšanā netika ne pieprasīta, ne iekļauta ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā.

               (170)

               Kaut gan konkursi tika pieminēti, aprakstot maksājuma līmeņa aprēķināšanā piemēroto metodoloģiju, tie tika pieminēti tikai, atsaucoties uz piegādes avotu izvēles procedūras veidu, ko izmanto automobiļu ražotāji, lai garantētu, ka riteņiem, kam tiek izvēlēti divi piegādes avoti, būtu vienādas īpašības, un lai nodrošinātu augstāku salīdzināmības līmeni. Šī norāde nebija uzskatāma par atsauci uz dokumentāciju vai informācijas avotiem, uz kuru pamata veikti aprēķini.

               (171)

               Tieši pretēji – aprēķini tika veikti saskaņā ar parasto praksi, pamatojoties uz darījumu sarakstiem, ko sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un ES ražotāji. PKN saskaņošana tika veikta automobiļu ražotāja līmenī, t. i., darījumu grupā salīdzinot pārdošanas darījumus, ko vienam automobiļu ražotājam veikuši eksportētāji un ES ražotāji. Šie dati tika pilnībā pārbaudīti.

         9.1.2.2.   Korekcijas

               (172)

               Personu piezīmes bija saistītas arī ar aprēķinos veiktajām korekcijām. Komisija piekrita dažām piezīmēm.

               (173)

               Jāatgādina, ka Ķīnas eksportētāju CIF cenas tika koriģētas, pieskaitot 7,6 %: 4,5 % muitas nodoklis plus 3,1 % citas importēšanas izmaksas. Lai izveidotu mērķa cenu, pamatojoties uz ES ražotāju faktisko pārdošanas cenu, bija jāpieskaita divi lielumi;

                           1.

                           jāpieskaita 5,4 % apgrozījuma, lai sasniegtu ražošanas izmaksu līmeni (jāņem vērā, ka šie ir IP laikā konstatētie ES riteņu ražotāju vidējie svērtie zaudējumi);

                           2.

                           ražošanas izmaksām jāpieskaita 3,2 % apgrozījuma (aprēķināts saskaņā ar 1. punktu), kā pieņemamu peļņu, lai iegūtu mērķa cenu. Minētie 3,2 % atbilst peļņai, ko Savienības ražošanas nozare guva pirmajā attiecīgā perioda gadā (2006. gadā), kad Savienības ražotāju finansiālos rezultātus vēl neietekmēja kaitējošais dempings.

               (174)

               Attiecībā uz muitas nodokļiem provizoriskajā posmā importa cenas tika koriģētas, palielinot par 4,5 %. Šis nodoklis atbilst muitas nodoklim, kas tiek piemērots KN kodam 8708 70 50. Taču principā uz alumīnija riteņiem rūpnieciskai montāžai (t. i., oriģināliekārtu ražotājiem) attiecas KN kods 8708 70 10, nevis KN kods 8708 70 50. Ar šo kodu klasificētu ražojumu importam piemēro 3 % likmi. Ņemot vērā kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantoto metodoloģiju, kas tiek pamatota ar oriģināliekārtu ražotāju segmentu, un piezīmes, ko personas sniegušas pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas, ir pamatoti izmantot nodokļa likmi 3 % apmērā, lai ievērotu konsekventu pieeju.

               (175)

               Attiecībā uz mērķa peļņu personas apgalvoja, ka šī peļņas starpība ir aprēķināta oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus ražotājiem un tāpēc var nesamērīgi palielināt tikai uz oriģināliekārtu ražotāju darījumiem balstītā aprēķina lielumus. Ņemot vērā personu piezīmes, Komisija veica šo aprēķinu korekcijas, piemērojot zaudējumu un peļņas normas, kas aprēķinātas tikai oriģināliekārtu ražotāju riteņiem (attiecīgi -5,7 % un 3,1 %; skatīt 106. apsvērumu un turpmākos apsvērumus).

               (176)

               No otras puses, personas argumentēja, ka peļņas līmenis būtu jākoriģē, samazinot to, lai atspoguļotu krīzes ietekmi. Tomēr ierastā prakse ir piemērot peļņas normu, kādu ražošanas nozare būtu sasniegusi, ja nebūtu dempinga. Citi kaitējuma cēloņi, pat ja tie ietekmē peļņas normu, mērķa peļņas aprēķinā netiek izcelti.

               (177)

               Dažas personas apgalvoja, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai izmantotā metodoloģija nebija saskaņā ar pamatregulā paredzēto metodoloģiju. Tomēr pamatregula neparedz kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantot kādu konkrētu metodi. Šī līmeņa noteikšanas metode ir jāpārbauda, apsverot konkrētos lietas apstākļus. Kā izskaidrots pagaidu regulā un citur šajā regulā, lietas apstākļi pamato iestāžu piemērotās metodoloģijas izmantošanu. Turklāt jānorāda, ka pagaidu regulā un iepriekš 93. apsvērumā minētie cenu samazinājuma līmeņi norāda, ka, izmantojot dažu personu piedāvāto pieeju, references cenas samazinājuma līmenis būtu daudz lielāks.

               (178)

               Ņemot vērā šīs izmaiņas, maksājuma likmei jābūt 22,3 %.

         9.1.2.3.   “Oriģināliekārtu ražotāju maksājuma” piemērojamība sekundārā tirgus pārdošanas darījumiem

               (179)

               Viena persona apgalvoja, ka nebija pareizi kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināt, pamatojoties tikai uz oriģināliekārtu ražotāju pārdošanas darījumiem, kamēr maksājums bija piemērojams arī sekundārā tirgus riteņiem. Tomēr, kā izskaidrots iepriekš (un pagaidu regulas 174. līdz 177. apsvērumā), šī pieeja šajā gadījumā ir piemērota, jo īpaši tāpēc, ka 85 % Savienības ražotāju pārdošanas apjoma ir oriģināliekārtu ražotāju segmentā.

               (180)

               Komisijas pieeja, aprēķinot kaitējuma novēršanas elementu tikai oriģināliekārtu ražotājiem, bija vispieņemamākā. Cita pieeja nešķita pamatota, jo tādā gadījumā rastos situācija, kurā eksporta dati, kas vairāk orientēti uz sekundāro tirgu, tiktu salīdzināti ar ES ražošanas nozares datiem, kaut gan tā savus ražojumus pārdod galvenokārt oriģināliekārtu ražotāju segmentā.

               (181)

               Piemērotā pieeja ir pamatota, ņemot vērā to, ka pasākuma mērķis ir novērst ES ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Tā nodrošina, ka maksājums nebūs lielāks, nekā vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu.

         9.1.2.4.   Pienākums noteikt atsevišķu maksājumu uzņēmumiem, kuriem piešķirts AR, un neizpildāmība

               (182)

               Viena persona apgalvoja, ka, atšķirībā no pamatregulas 9. panta 5. punkta pirmās daļas, otrā daļa neparedz iespēju nenorādīt atsevišķu maksājumu. Tā rezultātā tā argumentēja, ka izņēmumu, kas saistīts ar neizpildāmību, šajā gadījumā nevar piemērot, un pienākums noteikt atsevišķu maksājumu eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, paliek spēkā.

               (183)

               Dažas personas apgalvoja arī, ka neizpildāmība ir tikai piemērotās metodoloģijas dēļ; tādējādi šādus apstākļus ir radījusi pati Komisija. Personas apgalvoja, ka Komisijas rīcībā bija visi dati, ko iesniedza sekundārā tirgus ražotāji eksportētāji, kas ļāva tai iekļaut kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinos pārdošanu sekundārā tirgus segmentā.

               (184)

               Visbeidzot, dažas personas apgalvoja, ka, tā kā Komisija varēja aprēķināt cenu samazinājumu atsevišķi oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentiem, tai bija jāspēj aprēķināt references cenas samazinājumu. Visbeidzot, tika argumentēts, ka sekundārā tirgus cenas varēja salīdzināt ar oriģināliekārtu ražotāju cenām, jo PKN veidošanā abi segmenti netika nošķirti.

               (185)

               Attiecībā uz pirmo argumentu pamatregulas 9. panta 5. punkts ir pamatots ar pieņēmumu, ka, ja uzņēmumam piešķir AR, tam varēs noteikt atsevišķu maksājumu. Taču šajā konkrētajā gadījumā tas būtu neracionāli un/vai nepareizi. Tas tāpēc, ka saskaņā ar skaidrojumu iepriekš, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāpievērš uzmanība pārdošanai oriģināliekārtu ražotāju segmentā. Turklāt, ja visiem ražotājiem, kuriem piešķirts AR, maksājums tiktu pamatots ar pārdošanu sekundārā tirgū, tas būtu nesamērīgi liels, t. i., lielāks nekā šīs lietas apstākļos būtu vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu. Kā skaidrots iepriekš, lai aizsargātu Savienības ražotājus to primārajā tirgū (oriģināliekārtu ražotāju segments), pietiek, ja kaitējuma novēršanas līmenis ir 22,3 %. Ja maksājums tiktu pamatots ar šo ražotāju pārdošanas apjomu sekundārā tirgū, kas visiem trim ražotājiem, kam piešķirts AR, ir salīdzinoši lielāks, tas tāpēc būtu nepienācīgi liels.

               (186)

               Jāpiemin arī, ka pagaidu regulas 182. apsvērumā iekļautā norāde uz uzticamu datu trūkumu nebija saistīta ar sniegto datu kvalitāti, bet uz aprēķinā izmantoto datu veidu (individuālu automobiļu ražotāju PKN saskaņošana, t. i., to modeļu salīdzinājums, ko konkrēti automobiļu ražotāji iegādājas no ĶTR un ES ražotājiem. Procedūras veids, ko oriģināliekārtu ražotāju segmentā izmanto riteņu piegādātāju izvēlei, deva iespēju sasniegt lielāku salīdzināmības līmeni. Par pārdošanu sekundārā tirgū tāda paša veida datus nevarēja nodrošināt, jo šajā segmentā tiek izmantotas citādas procedūras.

               (187)

               Kaitējuma noteikšana, pamatojoties uz pamatregulas 3. pantu, ir juridiski nošķirta no maksājuma līmeņa noteikšanas. Otrā darbība tiek veikta pēc kaitējuma noskaidrošanas ar mērķi noteikt maksājuma līmeni, kas būtu pietiekams, lai novērstu radīto kaitējumu. Tādējādi Komisija veica šo aprēķinu saskaņā ar izraudzīto metodoloģiju. Arī tas, ka PKN struktūrā nebija paredzēts kritērijs pārdošanas kanāliem, nav saistīts ar kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantoto metodoloģiju.

               (188)

               Personu argumenti attiecībā uz neizpildāmības izņēmuma piemērošanu, kā arī pienākuma noteikt atsevišķo maksājumu beznosacījuma raksturu ir jānoraida.

         9.1.2.5.   Izmantoto darījumu reprezentativitāte

               (189)

               Personu izteiktā kritika attiecās arī uz to, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšana bija patvaļīga, jo tika izraudzīts tikai neliels nereprezentatīvu darījumu skaits.

               (190)

               Pirmkārt un galvenokārt, personas apgalvoja, ka aprēķins ir pamatots ar nereprezentatīvu ĶTR izcelsmes importa darījumu apjomu. Tika apgalvots, ka šāda pieeja ir pretrunā PTO antidempinga nolīgumam (12), jo tos nevar uzskatīt par tiešiem pierādījumiem. Sūdzības iesniedzējs argumentēja, ka tas, ka lielākā ES pārdošanas nozares pārdošanas apjoma daļa tika pārdota oriģināliekārtu ražotāju segmentā, nebija svarīgi, jo references cenas samazinājuma aprēķina mērķis ir noteikt vidējo summu, par kādu būtu jāpalielina par dempinga cenām veiktā importa cena, lai tas neradītu kaitējumu. References cenas samazinājuma aprēķinam jāraksturo imports par dempinga cenām, nevis ES ražošanas nozares pārdošanas apjoms. Cita persona apgalvoja, ka šāda pieeja ir pretrunā iestāžu praksei, jo parasti atsevišķo cenu samazinājumu un references cenu samazinājumu nosaka katram PKN, pamatojoties uz to eksportēto ražojumu procentuālo daļu, kas tiek pārdoti par samazinātu cenu, nevis uz ES ražošanas nozares pārdoto daudzumu.

               (191)

               Jāatgādina, ka kaitējuma novēršanas starpība atspoguļo (pamatojoties uz izlasi) stāvokli, kādā ir apmēram 85 % ES ražošanas nozares pārdošanas apjoma, kas ir orientēti uz oriģināliekārtu ražotāju segmentu. Specifiskā situācija ES tirgū, kur lielākā daļa pārdošanas apjoma ir orientēta uz oriģināliekārtu ražotāju segmentu, noteica nevis paša aprēķina tehniskās nianses, bet gan metodoloģijas izvēli. Šīs izvēles dēļ Komisija salīdzināja cenas automobiļu ražotāja līmenī, kas ļāva sasniegt lielāku salīdzināmības līmeni un vienlaikus nodrošināt, lai netiktu noteikts pārmērīgi augsts kaitējuma novēršanas līmenis.

               (192)

               Attiecībā uz reprezentativitāti jāatgādina arī, ka tika konstatēts, ka izmantoto eksporta darījumu atbilstības koeficients attiecībā pret visu izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju eksportu oriģināliekārtu ražotāju segmentā bija lielāks nekā 55 %. Šāda proporcija, ņemot vērā kaitējuma novēršanas līmenim izvēlēto metodoloģiju, tika uzskatīta par reprezentatīvu.

         9.1.2.6.   Uz samazinājumu balstītais maksājums

               (193)

               Viena persona apgalvoja, ka kaitējuma starpība būtu vajadzējis pamatot ar cenu samazinājumu atbilstīgi paņēmienam, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1531/2002 (13), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes krāsu televīzijas uztvērēju importam. Minētajā gadījumā maksājums patiešām bija pamatots ar cenu samazinājumu, ņemot vērā to, ka noskaidrojās, ka Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu veicinājuši arī citi faktori, nevis tikai imports par dempinga cenām, un otrkārt, ka pasaules mērogā minētā ražošanas nozare vairākus gadus nebija guvusi peļņu vai gūtā peļņa bija ārkārtīgi zema (14).

               (194)

               Būtu jānorāda, ka faktori, kuru dēļ tika pieņemts lēmums noteikt maksājumu cenu samazinājuma līmenī, šajā lietā nav piemērojami. Atšķirībā no krāsu televīzijas uztvērēju lietas (15) attiecīgajam ražojumam nav raksturīgs zems rentabilitātes līmenis. Rentabilitāte ievērojami samazinājās no attiecīgās valsts veiktā importa par zemu cenu rezultātā. Arī imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija stabils.

         9.2.   Secinājums par kaitējuma novēršanas līmeni

               (195)

               Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas pieeja attiecībā uz izmantoto metodoloģiju. Ņemot vērā personu piezīmes par korekcijām, pārrēķinātais maksājuma līmenis ir 22,3 %.

         10.   APGALVOJUMS PAR APIEŠANAS IESPĒJU

               (196)

               Personas apgalvoja, ka pasākumus var apiet, norādot uz nesenu alumīnija riteņu importa palielināšanos no valstīm, par kurām nav zināms, ka tās ražotu šos ražojumus. Par šīm norisēm ir brīdinātas kompetentās iestādes, un apiešanas iespēja un šis jautājums tiks rūpīgi pārraudzīti.

         11.   SAISTĪBAS

               (197)

               Viens nesaistīts importētājs pauda interesi par iespēju piedāvāt cenu saistības. Kaut gan netika piedāvātas oficiālas cenu saistības, jānorāda, ka pamatregulas 8. pantā paredzētā iespēja piedāvāt cenu saistības attiecas tikai uz eksportētājiem. Komisijas praksi nepieņemt cenu saistību piedāvājumus no importētājiem akceptēja arī Tiesa (16), argumentējot, cita starpā, ka pieņemot importētāja cenu saistību piedāvājumu, tas tiktu mudināts arī turpmāk iegādāties ražojumus par dempinga cenām.

               (198)

               Divi Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tomēr attiecīgais ražojums ir lielā daudzumā ražojuma veidu, kam cena ievērojami atšķiras (vienam uzņēmumam pat līdz 300 %), tādējādi radot ļoti lielu šķērskompensācijas risku. Turklāt ražojuma veidi dažādosies, tos izstrādājot un veicot galīgo apdari. Tādēļ uzskatīja, ka ražojums nav piemērots cenu saistībām. Turklāt citā uzņēmumā tika konstatētas būtiskas grāmatvedības problēmas un tā struktūra, tāpēc ražojumu klāsts (oriģināliekārtu ražotāju segmentā/sekundārajam tirgum) tika uzskatīti par pārāk sarežģītiem. Tādēļ saistību piedāvājumi tika noraidīti.

         12.   MUITAS DEKLARĀCIJA

               (199)

               Statistiku par alumīnija riteņiem bieži izsaka gabalos. Taču kombinētajā nomenklatūrā, kas noteikta I pielikumā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (17), alumīnija riteņiem nav noteikta šāda papildu mērvienība. Tādēļ jāparedz, lai attiecīgo ražojumu un noteiktu ražojumu, kuru importu klasificē ar KN kodu ex 8716 90 90, deklarācijā par preču laišanu brīvā apgrozībā tiktu deklarēts ne tikai svars kilogramos vai tonnās, bet arī vienību skaits.

         13.   Pagaidu maksājuma galīgā iekasēšana

               (200)

               Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību milzīgo apjomu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek atzīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas kā pagaidu antidempinga maksājums ar pagaidu regulu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu alumīnija riteņu importam, kuri paredzēti KN pozīcijā 8701 līdz 8705 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ar piederumiem un riepām vai bez tiem, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (TARIC kods 8708701010 un 8708705010) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
   2.   Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas par 1. punktā aprakstīto ražojumu, ir 22,3 %.
   3.   Ja vien nav noteikts savādāk, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 404/2010 par tādu alumīnija riteņu veidu importu, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (TARIC kods 8708701010 un 8708705010) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
   3. pants
   Ja tiek iesniegta deklarācija par tādu alumīnija riteņu importu, kas paredzēti KN pozīcijā 8716 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ar piederumiem un riepām vai bez tiem, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8716 90 90, laišanu brīvā apgrozībā, šīs deklarācijas attiecīgajā laukā ieraksta TARIC kodu 8716909010.
   Dalībvalstis reizi mēnesī informē Komisiju par riteņu skaitu, kas importēts, deklarējot ar šo kodu, un šo riteņu izcelsmi.
   4. pants
   Ja tiek iesniegta deklarācija par 1. un 3. pantā minēto ražojumu importu laišanai brīvā apgrozībā, importēto ražojumu vienību skaitu ieraksta attiecīgajā laukā minētajā deklarācijā.
   5. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Luksemburgā, 2010. gada 25. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 117, 11.5.2010., 64. lpp.

      (3)  Lieta T-498/04. Zheijiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd., 85. punkts.

      (4)  European Communities-Countervailing Measures on Dynamic random Access memory Chips from Korea, WT/DS299/R, darba grupas 2005. gada 17. jūnija ziņojums, 7186. punkts.

      (5)  Padomes Regula (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 188, 18.7.2009.).

      (6)  Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd un Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd pret Padomi.

      (7)  Pagaidu regulas 90. apsvērumā bija pārrakstīšanās kļūda; tika apgalvots, ka pieaugums bija 0,5 % (pieaugums bija EUR 0,5, kas atbilst 1,6 %).

      (8)  Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1888/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumus konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 364, 20.12.2006., 68. lpp.).

      (9)  Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007 (2007. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.).

      (10)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001., United States – Anti-dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan.

      (11)  Regulas (EK) Nr. 1888/2006 50. līdz 51. apsvērums.

      (12)  Nolīgums par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību IV panta īstenošanu.

      (13)  Padomes Regula (EK) Nr. 1531/2002 (2002. gada 14. augusts), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes krāsu televīzijas uztvērēju importam un izbeidz procedūru attiecībā uz Singapūras izcelsmes krāsu televīzijas uztvērēju importu (OV L 231, 29.8.2002., 1. lpp.).

      (14)  Turpat, 229. punkts.

      (15)  Turpat, 231. punkts.

      (16)  Nashua Corporation un citi pret Komisiju un Padomi, apvienotās lietas C-133/87 un C-150/87, ECR 1990. gads, I-719. lpp., un Gestetner Holdings plc pret Padomi un Komisiju, C-156/87, ECR 1990. gads, I-781. lpp.

      (17)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.