title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1242 (2017. gada 10. jūlijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību

text:
                  11.7.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 178/4

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1242
      (2017. gada 10. jūlijs),
      ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 62. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un 78. panta b) un c) punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (2) 21. pantā ir noteiktas prasības, ko piemēro ganāmpulka atbalsta pieteikumiem un ar dzīvniekiem saistītā atbalsta pasākumu maksājuma pieprasījumiem. Kas attiecas uz īsa ražošanas cikla sugām, t. i., sugām ar dzīvnieku lielu mainību, dzīvnieku skaits, par kuriem iesniegts ganāmpulka maksājuma pieprasījums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (3) 33. pantā paredzēto pasākumu, pieprasījuma gada laikā var būtiski mainīties. Tas var novest pie tā, ka ganāmpulka maksājuma pieprasījumā deklarēto dzīvnieku skaits un to dzīvnieku skaits, kuri patiesībā gūs labumu no lielākas labturības, ievērojami atšķiras. Tādējādi ganāmpulka maksājuma pieprasījumā deklarēto dzīvnieku skaits ir tikai orientējošs. Tāpēc attiecībā uz šādām īsa ražošanas cikla sugām būtu jāatļauj dalībvalstīm izveidot tādu sistēmu, lai saņēmējs varētu pieteikties uz atbalstu par visiem dzīvniekiem, par kuriem dalībvalsts noteiktā datumā vai laikposmā ir tiesības pretendēt uz atbalstu. Ja nav elektroniskās datubāzes, būtu jānodrošina iespēja dzīvnieku faktisko skaitu noteikt, pamatojoties uz kaušanas apliecībām vai citiem apliecinošiem dokumentiem, kas kompetentajai iestādei iesniegti pēc ganāmpulka maksājuma pieprasījuma iesniegšanas datuma.

                  (2)

                  Atlases kritēriju piemērošana nav obligāta visiem pasākumiem vai darbību veidiem. Tāpēc atbalsta pieteikumu administratīvajās pārbaudēs šis elements būtu jāverificē vienīgi tad, ja nepieciešams.

                  (3)

                  Izmaksu pamatotību atbalsta pieteikumu administratīvo pārbaužu ietvaros verificē, pamatojoties uz konkrētu novērtēšanas sistēmu. Tomēr gadījumos, kad nepamatotu izmaksu risks ir zems vai izmaksu sastāvu nevar noteikt pirms darbības īstenošanas, būtu jāpiemēro īpaši noteikumi.

                  (4)

                  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (4) 67. panta 1. punktu atbalsta summu var noteikt, pamatojoties uz standarta likmes vienības izmaksām [vienības izmaksu standarta skalām], vienreizējiem maksājumiem vai vienotām likmēm. Šādos gadījumos administratīvajās pārbaudēs nebūtu jāverificē radušos izmaksu apjoms un saņēmēja veiktie maksājumi.

                  (5)

                  Noteikumi par finanšu instrumentiem piemērojamām pārbaudēm būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu konsekvenci ar pārvaldības un kontroles noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 480/2014 (5), un ņemtu vērā finanšu instrumentu veidā sniegtā atbalsta specifiku.

                  (6)

                  Izdevumiem, uz kuriem attiecas pārbaudes uz vietas, nevajadzētu būt izdevumiem, kas jāsedz, bet gan maksājumu aģentūrai pieprasītajiem izdevumiem. Tā kā izdevumus, kas jāsedz, var noteikt tikai pēc visu pārbaužu pabeigšanas, tad pārbaudes, kas pamatojas uz šiem izdevumiem, kontroles intensitātes sasniegšanu padarītu neprognozējamu. Bez tam izdevumos, kurus pārbauda uz vietas, nebūtu jāiekļauj maksājumu aģentūras izdevumi tikai avansa maksājumiem, jo minētie izdevumi neatbilst izdevumiem, kas radušies saņēmējam. Turklāt ar finanšu instrumentiem saistīti izdevumi minimālās kontroles intensitātes sasniegšanā būtu jāņem vērā tikai tādā apmērā, ko patiešām ir pārbaudījusi kompetentā iestāde. Lai nodrošinātu, ka katru kalendāro gadu tiek izpildīta minimālā kontroles intensitāte, pārbaudes būtu jāveic līdz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 9. pantā noteiktajam datumam kontroles datu un kontroles statistikas iesniegšanai.

                  (7)

                  Lai neradītu nevajadzīgas divkāršas pārbaudes, pārbaudēm uz vietas būtu jāattiecas tikai uz elementiem, kas vēl nav bijuši pakļauti administratīvām pārbaudēm.

                  (8)

                  Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 48. un 51. pantu pārbaudēs inter alia jāverificē atbilstības kritēriju, saistību un citu pienākumu ievērošana. Turklāt saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 50. panta 4. punkta a) apakšpunktu, izvēloties darbības, kas jāpārbauda uz vietas, jāņem vērā vajadzība pārbaudīt pietiekami daudz dažāda veida un lieluma darbības. Tāpēc konkrētiem pasākumiem specifiski noteikumi par pārbaužu priekšmetu vai intensitāti, kuri noteikti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 54.–59. pantā, ir lieki.

                  (9)

                  Attiecībā uz administratīviem sodiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret darbībām, kas ir atlasītas pārbaudēm uz vietas, un darbībām, kas tām nav atlasītas, abos gadījumos pārbaudītajiem izdevumiem būtu jābūt pieprasītajiem izdevumiem.

                  (10)

                  Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014.

                  (11)

                  Ar šo regulu izdarītie grozījumi būtu jāpiemēro atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2018. gada 1. janvāra. Tomēr, ņemot vērā grūtības, ar kurām dalībvalstis saskārās 2015. pieprasījumu gadā, kad tām savas sistēmas bija jāpielāgo Regulas (ES) Nr. 809/2014 13. pantā noteiktajam ganāmpulka maksājuma pieprasījuma iesniegšanas termiņam, kā arī Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 640/2014 (6) paredzētajai sistēmai par samazinājumiem, izslēgšanu un sodiem, noteikums, kas īsa ražošanas cikla sugu dzīvnieku faktisko skaitu atļauj noteikt, pamatojoties uz kaušanas apliecībām vai citiem apliecinošiem dokumentiem, kuri kompetentajai iestādei iesniegti pēc ganāmpulka maksājuma pieprasījuma iesniegšanas, būtu jāpiemēro ganāmpulka maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem, sākot no 2016. gada 1. janvāra.

                  (12)

                  Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauku attīstības komitejas atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 groza šādi:

                  1)

                  regulas 21. pantā iekļauj šādu 4.a punktu:
                  “4.a   Attiecībā uz īsa ražošanas cikla sugām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 33. pantu, dalībvalstis, iztrūkstot elektroniskai datubāzei, var ieviest procedūras, kurās ganāmpulka maksājuma pieprasījuma vajadzībām izmanto kaušanas apliecību vai citu apliecinošu dokumentu datus. Šie dati nodrošina tādu ticamības un īstenošanas līmeni, kāds vajadzīgs attiecīgā atbalsta pasākuma pareizai pārvaldībai atsevišķu dzīvnieku līmenī.
                  Procedūras, kas minētas pirmajā daļā, var ietvert sistēmu, saskaņā ar kuru saņēmējs iesniedz pieteikumu uz atbalstu par visiem dzīvniekiem, par kuriem dalībvalsts noteiktā datumā vai laikposmā ir tiesības pretendēt uz atbalstu, pamatojoties uz kaušanas apliecībās vai citos apliecinošos dokumentos iekļautajiem datiem.
                  Tādā gadījumā dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka saskaņā ar attiecīgajam atbalsta pasākumam piemērojamajiem noteikumiem otrajā daļā minētais datums vai laikposms ir skaidri noteikts un zināms saņēmējam.”;

                  2)

                  regulas 48. pantu groza šādi:

                              a)

                              panta 2. punktu groza šādi:

                                          i)

                                          punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                      “c)

                                                      atbilstību atlases kritērijiem, ja minētos kritērijus piemēro;”

                                          ii)

                                          punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                      “e)

                                                      attiecībā uz izmaksām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izņemot ieguldījumus natūrā un amortizāciju, – iesniegto izmaksu pamatotību. Izmaksas novērtē, izmantojot piemērotu vērtēšanas sistēmu, piemēram, atsauces izmaksas, dažādu piedāvājumu salīdzinājumu vai vērtēšanas komiteju. Attiecībā uz darbībām ar atbalsta likmi līdz 30 % vai darbībām, ko atbalsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. pantu, izmaksu pamatotību var verificēt maksājuma pieprasījumu administratīvo pārbaužu ietvaros. Attiecībā uz darbībām, kuru attiecināmās izmaksas nepārsniedz EUR 5 000, izmaksu pamatotību var noteikt, izmantojot vadošās iestādes ex ante apstiprinātu budžeta projektu.”;

                              b)

                              panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

                                          “a)

                                          pabeigto darbību salīdzinājumā ar darbību, par kuru pēc iesniegtā pieteikuma piešķirts atbalsts;

                                          b)

                                          radušās izmaksas un veiktos maksājumus, izņemot gadījumus, kad izmantots veids vai metode, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā.”;

                              c)

                              pievieno šādu 6. punktu:
                              “6.   Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ne ieguldījumam finanšu instrumentā, ne atbalstam galasaņēmējam šā panta 1.–5. punktu nepiemēro. Tomēr piemēro Regulas (ES) Nr. 1306/2013 58. un 59. pantu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 480/2014 (*1) 9. pantu.

                                 (*1)  Komisijas 2014. gada 3. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 480/2014, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (OV L 138, 13.5.2014., 5. lpp.).”;"

                  3)

                  regulas 50. pantu groza šādi:

                              a)

                              panta 1. punktu groza šādi:

                                          i)

                                          punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
                                          “Izdevumi, kurus aptver pārbaudes uz vietas, veido vismaz 5 % no 46. pantā minētajiem izdevumiem, kurus līdzfinansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un kuri maksājumu aģentūrai jāsamaksā katrā kalendārajā gadā, un kuri neattiecas uz darbībām, par ko ir pieprasīti tikai avansa maksājumi.”;

                                          ii)

                                          punktam pievieno šādu trešo daļu:
                                          “Attiecībā uz finanšu instrumentiem pirmajā daļā minētajos izdevumos, kurus aptver pārbaudes uz vietas, ieskaita tikai maksājumus galasaņēmējiem, kuri jāpārbauda uz vietas.”;

                              b)

                              panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
                              “Lai noteiktu, vai ir sasniegts 1. punktā minētais minimālais daudzums, ņem vērā tikai pārbaudes, kuras veiktas līdz datumam, kas 9. pantā noteikts kontroles datu un kontroles statistikas iesniegšanai.”;

                  4)

                  regulas 51. pantu groza šādi:

                              a)

                              panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
                              “1.   Pārbaudēs uz vietas verificē to, vai darbība ir īstenota saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, un tās aptver visus atbilstības kritērijus, saistības un citus pienākumus, kuri saistīti ar atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kurus iespējams pārbaudīt apmeklējuma laikā un kuri nav bijuši administratīvo pārbaužu priekšmets. Tajās pārbauda to, vai par darbību ir tiesības pretendēt uz ELFLA atbalstu.”;

                              b)

                              pievieno šādu 5. punktu:
                              “5.   Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 38. panta 1. punkta b) apakšpunktā , ne ieguldījumam finanšu instrumentā, ne atbalstam galasaņēmējam šā panta 1.–4. punktu nepiemēro. Tomēr piemēro Regulas (ES) Nr. 1306/2013 58. un 59. pantu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 480/2014 9. pantu.”;

                  5)

                  regulas 54.–59. pantu svītro;

                  6)

                  regulas 60. pantam pievieno šādu 4. punktu:
                  “4.   Atkāpjoties no 48. panta 2. punkta e) apakšpunkta, attiecībā uz darbībām, ko īsteno vietējā rīcības grupa un kas aptver projektu grupu par kopīgu tematu, izmaksu pamatotību var verificēt laikā, kad veic administratīvās pārbaudes par maksājumu pieprasījumiem attiecībā uz minēto projektu grupu.”;

                  7)

                  regulas 61. pantu groza šādi:

                              a)

                              svītro 1. punkta otro teikumu;

                              b)

                              panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
                              “2.   Kompetentā iestāde, veicot finanšu starpniekiestādes un saņēmēja administratīvās pārbaudes un vajadzības gadījumā arī apmeklējumus uz vietas, pārliecinās par to, vai maksājumi šīm finanšu starpniekiestādēm atbilst Savienības tiesību aktiem un nolīgumam, kas noslēgts starp kompetento iestādi un finanšu starpniekiestādi.”;

                  8)

                  regulas 63. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
                  “2.   Administratīvo sodu, kas minēts 1. punktā, mutatis mutandis piemēro neattiecināmajiem izdevumiem, kas konstatēti 49. pantā minētajās pārbaudēs uz vietas.”

            2. pants
      Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      To piemēro atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem vai piemaksu periodiem, sākot no 2018. gada 1. janvāra.
      Tomēr 1. panta 1. punktu piemēro ganāmpulka maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pieprasījumu gadiem, sākot no 2016. gada 1. janvāra.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 10. jūlijā

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

         (2)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

         (5)  Komisijas 2014. gada 3. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 480/2014, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (OV L 138, 13.5.2014., 5. lpp.).

         (6)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 271/2013 ( 2013. gada 21. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               22.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 82/49

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 271/2013
   (2013. gada 21. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 21. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  JO

                  97,3

                  MA

                  73,5

                  TN

                  111,4

                  TR

                  116,0

                  ZZ

                  99,6

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  MA

                  158,2

                  TR

                  160,3

                  ZZ

                  170,9

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  44,9

                  TR

                  96,6

                  ZZ

                  70,8

                  0805 10 20

                  EG

                  55,8

                  IL

                  67,7

                  MA

                  72,4

                  TN

                  58,0

                  TR

                  61,9

                  ZZ

                  63,2

                  0805 50 10

                  TR

                  79,2

                  ZZ

                  79,2

                  0808 10 80

                  AR

                  115,6

                  BR

                  89,9

                  CL

                  133,8

                  CN

                  75,8

                  MK

                  35,4

                  US

                  162,3

                  ZA

                  101,5

                  ZZ

                  102,0

                  0808 30 90

                  AR

                  110,1

                  CL

                  141,6

                  CN

                  85,7

                  TR

                  164,1

                  US

                  150,6

                  ZA

                  99,4

                  ZZ

                  125,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1370/2011 ( 2011. gada 21. decembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Горнооряховски суджук ( Gornooryahovski sudzhuk ) (AĢIN)]

text:
               22.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 341/39

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1370/2011
   (2011. gada 21. decembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Горнооряховски суджук (Gornooryahovski sudzhuk) (AĢIN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Bulgārijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Горнооряховски суджук» (Gornooryahovski sudzhuk) ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Kipra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta c) apakšpunktu iesniedza paziņojumu par iebildumiem.

               (3)

               Ar 2011. gada 31. janvāra vēstuli Komisija lūdza iesaistītajām pusēm panākt savstarpēju vienošanos. Noteiktajā sešu mēnešu termiņā tika panākta vienošanās, un 2011. gada 22. jūlijā Kipra no saviem iebildumiem atteicās.

               (4)

               Tāpēc šis nosaukums jāieraksta reģistrā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 21. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 77, 26.3.2010., 10. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

      BULGĀRIJA

         Горнооряховски суджук (Gornooryahovski sudzhuk) (AĢIN)


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 135/2014 ( 2014. gada 11. februāris ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciāndiamīda importam

text:
               13.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 43/1

      PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 135/2014
   (2014. gada 11. februāris),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciāndiamīda importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 6. punktu un 9. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 (2) Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciāndiamīda) importam noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 49,1 % apmērā.

         1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (2)

               Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2012. gada 14. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza uzņēmums AlzChem AG (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv 100 % no kopējās diciāndiamīda produkcijas Savienībā.

               (3)

               Iesniegtais pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

         1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (4)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 15. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         1.4.   Izmeklēšana

   1.4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (5)

               Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               (6)

               Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgajam periodam būtu jāsākas 2008. gadā, jo par 2009. gadu iegūtie konstatējumi neesot reprezentatīvi. Vispirms būtu jāatgādina, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība, nosakot periodu, kas jāņem vērā, lai pārbaudītu kaitējumu. Otrkārt, pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis šo prasību pārāk vēlu, lai mainītu periodu. Attiecīgais periods tika paziņots jau pašā procesa sākumā, taču pieprasījuma iesniedzējs toreiz to neapstrīdēja. Tik vēlā procesa posmā periodu nevar mainīt praktisku apsvērumu dēļ un tāpēc, ka izmaiņas, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem, būtu pretrunā ar nepieciešamību objektīvi veikt izmeklēšanu. Tāpēc prasība tika noraidīta.

         1.4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (7)

               Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī, nesaistītajiem importētājiem, lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, un eksportējošās valsts pārstāvjiem par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (8)

               Ņemot vērā acīmredzamo lielo ražotāju eksportētāju skaitu attiecīgajā valstī un nesaistīto importētāju skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai būtu jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, šīs personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (9)

               Sazinājās ar 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tā kā tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi.

               (10)

               Attiecībā uz importētājiem tika noteikti aptuveni 10 nesaistīti diciāndiamīda importētāji Savienībā, kurus uzaicināja sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Tikai divi no tiem pieteicās un piekrita sadarboties šajā pārskatīšanā. Tādējādi nesaistīto importētāju atlase nebija vajadzīga.

               (11)

               Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Savienības ražotāja, ražotāja eksportētāja Ķīnā, kas sadarbojās, diviem nesaistītiem importētājiem un viena lietotāja Savienībā.

               (12)

               Papildu apsvērumi tika saņemti no diviem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem un trim lietotājiem Savienībā.

               (13)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:

                           a)

                              Savienības ražotājs:

                                       —

                                       AlzChem AG, Trostberg, Vācija;

                           b)

                              ražotājs eksportētājs Ķīnā:

                                       —

                                       Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Ķīna;

                           c)

                              nesaistīts importētājs Savienībā:

                                       —

                                          Helm AG, Hamburg, Vācija;

                           d)

                              lietotājs Savienībā:

                                       —

                                          Merck Santé S.A.S., Lyon, Francija.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (14)

               Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., 1-ciānguanidīns (diciandiamīds) (“DCD”), kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00. To ražo no nedzēstiem kaļķiem un sodrējiem, un tas veidojas pēc vairākiem ražošanas posmiem. Tā ir cieta viela smalka, balta, kristāliska pulvera veidā, parasti bez smaržas.

               (15)

                  DCD parasti izmanto kā starpproduktu, lai ražotu daudzus citus ķīmiskus starpproduktus, piemēram, farmaceitiskos produktus, un dažādos rūpnieciski lietojumos – ūdens, mīkstās masas un papīra, tekstilizstrādājumu un ādas ražošanā – un dažādās epoksīdu lietojumu jomās. Tas ir pamatelements slāpekļa – oglekļa – slāpekļa (NCN) ķēdē, veidojot nišas galaproduktus, piemēram, guanidīna nitrātu un citus NCN atvasinājumus.

               (16)

               Lielākā daļa no DCD, kurus pārdod Savienības tirgū, atbilst standartam. Tikai neliels daudzums ir ar mazāku daļiņu izmēru (tā sauktie mikro DCD). Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza datus tikai par standartam atbilstīgo veidu.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (17)

               Viens lietotājs apšaubīja, ka Savienības DCD un Ķīnas DCD ir līdzīgi ražojumi, pamatojoties uz to, ka standartam atbilstīgais DCD veids, ko ražo Savienības ražošanas nozare, iespējams, ir augstākas kvalitātes nekā tas, ko ražo Ķīnas ražotāji eksportētāji. Konkrēti šis lietotājs apgalvoja, ka ūdens saturs Ķīnas DCD esot daudz augstāks un svārstīgāks salīdzinājumā ar ūdens saturu DCD, kas ražoti Savienībā. Turklāt Ķīnas DCD esot arī augstāks piemaisījumu saturs.

               (18)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā šajā izmeklēšanā tomēr konstatēja, ka, lai gan iespējamas kvalitātes atšķirības, to nevar kvantitatīvi novērtēt, turklāt tās neietekmē Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienībā pārdotā DCD un attiecīgā ražojuma ķīmiskās, fiziskās un tehniskās pamatīpašības, un tika konstatēts, ka abi ražojumi ir vienādi un tiem ir vienādi galalietojuma veidi.

               (19)

               Cits lietotājs apgalvoja, ka mikro DCD būtu jāizslēdz no antidempinga pasākumu ražojuma jomas, ņemot vērā iespējamās fizikālo īpašību, galalietojuma veidu un cenas atšķirības, salīdzinot ar standarta DCD.

               (20)

               Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka abiem veidiem ir vienādas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības. Standarta DCD tālākā pārstrāde, lai ražotu mikro DCD, nozīmē, ka tiek veikts vienkāršs fizikāls process (malšana), bet ne ķīmiska pārstrāde. Turklāt, lai gan mikro DCD cenas ir augstākas nekā standarta DCD, abiem veidiem ir vienādi galalietojuma veidi un tos parasti var savstarpēji aizstāt.

               (21)

               Izmeklēšanā apstiprināja, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, kā arī tiem, kurus Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotājs, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī lietojuma veidi, tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   3.1.   Ievadpiezīmes

               (22)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties.

               (23)

               Kā minēts 9. apsvērumā, ņemot vērā to, ka tikai viens uzņēmums sadarbojās, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi Ķīnā. PIP laikā šis uzņēmums nodrošināja vairāk nekā 35 % attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā. Šis uzņēmums nav eksportējis sākotnējās izmeklēšanas IP laikā, tāpēc nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā.

         3.2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

   3.2.1.   Analogā valsts

               (24)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) vai cenu no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu vērtību, tostarp cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas procentu.

               (25)

               Tā kā attiecīgais ražojums netika ražots ārpus Savienības un Ķīnas, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā gatavojas noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgo ražojumu, kā tas bija darīts arī sākotnējā izmeklēšanā.

               (26)

               Līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozare pārdeva reprezentatīvos daudzumos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdevumi iekšzemes tirgū radīja zaudējumus, lai gan tuvojās rentabilitātes slieksnim. Tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu. PVA izmaksas un peļņu noteica, izmantojot to pašu metodi kā sākotnējā izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas tika koriģētas tā, lai kompensētu papildu transporta izmaksas, jo ražošanas vienības bija nošķirtas, fiziski nebija tieši pieejami izejmateriāli, tie bija jātransportē no attālākām ražošanas vietām, un bija jārealizē blakusprodukts (dzēstie kaļķi). Šīs korekcijas tika veiktas arī sākotnējā izmeklēšanā.

         3.2.2.   Eksporta cena

               (27)

               Visu eksportu ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, Savienībā tieši pārdeva neatkarīgiem pircējiem, kuri veica uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai maksājamas.

         3.2.3.   Salīdzinājums

               (28)

               Salīdzinājums starp vidējo vērtību un eksporta cenu tika veikts, pamatojoties uz ražotāja cenu.

               (29)

               Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot korekcijas, tika pievērsta atšķirībām attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredīta izmaksām, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.

         3.2.4.   Dempinga starpība

               (30)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

               (31)

               Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, minētais salīdzinājums parādīja, ka tiek veikts dempings, lai gan ievērojami zemākā līmenī, nekā tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

         3.3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

   3.3.1.   Ievadpiezīme

               (32)

               Pēc tam, kad tika noteikts dempings PIP laikā, izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, un analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas un Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no Ķīnas.

               (33)

               Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, ražoja vairāk nekā 30 % no Ķīnas kopējās produkcijas PIP laikā.

         3.3.2.   Ķīnas ražotāju ražošanas jauda un neizmantotā jauda

               (34)

               Tā kā publiski pieejams maz informācijas par Ķīnas DCD ražošanas nozari, secinājumi par neizmantoto jaudu tika izdarīti, galvenokārt izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un informāciju, ko ieguva no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, datus pēc iespējas salīdzinot ar publiski pieejamo informāciju.

               (35)

               Pamatojoties uz to, tiek pieņemts, ka no 2007. gada līdz 2012. gadam Ķīnā palielinājās kopējā uzstādītā jauda. Tomēr faktiskais produkcijas apjoms PIP laikā bija tikai 80 000 tonnu, liecinot, ka varētu būt pieejama neizmantota jauda. Ķīnas uzstādītās jaudas PIP laikā būtu pieticis, lai apmierinātu vairāk nekā globālo pieprasījumu pēc DCD, un neizmantotā jauda varētu būt lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā PIP laikā, savukārt Ķīnas vietējais patēriņš PIP laikā bija tikai 40 000 tonnas, t. i., puse no faktiskā Ķīnas produkcijas apjoma.

               (36)

               Attiecībā uz neizmantoto jaudu izmeklēšanā uzņēmumos iegūtā informācija liecina, ka vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās un kas pārstāvēja vairāk nekā 20 % no Ķīnas kopējās uzstādītās jaudas 2012. gadā, ir piešķirta atļauja 2014. gadā palielināt ražošanas jaudu par 50 %. Gaidāms, ka šī jaunā jauda inter alia tiks izmantota šā ražotāja paša ražošanas procesos (DCD lietojums pašu vajadzībām) un Ķīnas iekšzemes tirgū, kurā PIP laikā noietu rada aptuveni puse no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, DCD produkcijas. Informācija, kas iegūta no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, liecina, ka turpmākos ieguldījumus jaudas palielināšanā izmantos, lai inter alia apgādātu Ķīnas iekšzemes tirgu, kas ir liels un strauji augošs.

               (37)

               Tādējādi Ķīna spēs ražot lielus daudzumus eksportam, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka iekšzemes tirgū varētu būt noiets visai produkcijai, ko varētu saražot, pateicoties neizmantotajai jaudai.

         3.3.3.   Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas

               (38)

               Saskaņā ar Eurostat datiem un pārbaudītiem importa datiem importa apjoms no Ķīnas strauji samazinājās, kad 2007. gadā tika noteikti pasākumi, un atkal nedaudz palielinājās no 2009. gada līdz PIP beigām, taču nesasniedza 2007. gada līmeni. Tas atspoguļojās arī Ķīnas importa tirgus daļā, kas samazinājās no 40–45 % 2007. gadā līdz 10–15 % 2009. gadā un, neraugoties uz Ķīnas cenu kāpumu par 73 %, atkal sasniedza 15–20 % līmeni PIP beigās.

         3.3.4.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (39)

               Savienības tirgus ir salīdzinoši liels tirgus, kas patērē aptuveni 18 % no DCD pasaules patēriņa, taču tas nav pievilcīgākais tirgus vai vienīgais pievilcīgais tirgus, ņemot vērā tirdzniecības segmentus un cenas (skatīt 74. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas ražotāji prognozē farmaceitiskās rūpniecības pieprasījuma kāpumu, piemēram, Indijā, kas izmanto DCD, piemēram, kā izejvielu, lai ražotu diabēta zāles (metformīnu). Tāpēc, pateicoties šim jaunajam pieprasījumam, iespējams, tiks izmantota liela Ķīnas neizmantotās jaudas daļa. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus nav vienīgais pievilcīgais tirgus Ķīnas eksportētājiem.

         3.3.5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (40)

               Izmeklēšanā apstiprināja, ka PIP laikā Ķīnas imports turpināja ieplūst Savienības tirgū par dempinga cenām. Ņemot vērā pastāvīgo dempingu, to, ka Savienības tirgus ir liels tirgus, kas bija diezgan pievilcīgs tirgus Ķīnas eksportētājiem pagātnē, kā arī pieejamo neizmantoto jaudu Ķīnā, kas pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka dempings, iespējams, turpinātos, ja pasākumus atceltu. Tomēr būtu jānorāda, ka pašreizējais dempinga līmenis ir ievērojami zemāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

         4.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   4.1.   Ievadpiezīme

               (41)

               Tā kā analīze attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, konfidencialitātes apsvērumu dēļ vairākums rādītāju sniegti indeksētā vai diapazona veidā.

         4.2.   Savienības ražošanas nozare

               (42)

               Savienības ražotāja AlzChem AG produkcija veido 100 % no Savienībā ražotā DCD. Tāpēc uzskata, ka AlzChem AG veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

         4.3.   Patēriņš Savienības tirgū

               (43)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu, tos salīdzinot ar citiem statistikas avotiem. Attiecīgajā periodā patēriņš ir mainījies šādi.

                  1.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Patēriņš Savienībā (tonnas)

                           11 042

                           13 712

                           14 338

                           14 146

                              Indekss (2009 = 100)

                           100

                           124

                           130

                           128

               (44)

               Neatkarīgi no brīvā tirgus patēriņa, kas parādīts iepriekš, tiek atgādināts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares DCD lietojums pašu vajadzībām bija robežās no 10 % līdz 20 % no Savienības produkcijas un mainījās šādi.

                  2.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Lietojums pašu vajadzībām – indekss (2009 = 100)

                           100

                           123

                           124

                           127

         4.4.   Imports no Ķīnas Savienībā

               (45)

               Paturot prātā, ka tikai viens eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā, tika konstatēts, ka Eurostat dati bija labākais informācijas avots par importa apjomiem un cenām. Eurostat dati attiecas uz ES 27 valstīm, un tos salīdzināja ar citiem avotiem, piemēram, Ķīnas eksporta statistiku, 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, importētāja, kas sadarbojās, un lietotāja datiem.

               (46)

                  DCD no Ķīnas tika importēts atbilstīgi diviem muitas režīmiem. Atbilstīgi parastajam režīmam bija jāmaksā parastais muitas tarifs un antidempinga maksājums. Saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” nebija jāmaksā neviens no šiem maksājumiem, jo materiāls tika izmantots, lai ražotu pakārtotus ražojumus, kurus eksportēja ārpus Savienības. Kā redzams turpmāk tabulā, režīms “ievešana pārstrādei” PIP laikā attiecās uz aptuveni divām trešdaļām importa.

         4.4.1.   Apjoms un tirgus daļa

               (47)

               Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2007. gadā importa apjoms no Ķīnas ievērojami samazinājās. Tā kopējā tirgus daļa PIP laikā bija apmēram 15 %–20 %. Neatkarīgi no tā attiecīgajā periodā tāda Ķīnas izcelsmes importa apjoms, kas tika veikts atbilstīgi parastajam muitas režīmam, svārstījās, savukārt vairāk nekā divkāršojās Ķīnas imports, ko ieveda atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. Ņemot vērā abus režīmus, importa apjomi šajā periodā pieauga, taču tie ir ievērojami zemāki par līmeņiem, kas bija vērojami pirms pasākumu noteikšanas (virs 6 000 tonnām).

                  3.   tabula

                           Imports no Ķīnas

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Importa apjoms – parastais režīms (tonnas)

                           881

                           1 251

                           1 781

                           730

                              Indekss (2009 = 100)

                           100

                           142

                           202

                           83

                           Tirgus daļa

                           5–10 %

                           5–10 %

                           10–15 %

                           5–10 %

                           Vidējā importa cena – parastais režīms (EUR/t)

                           1 218

                           1 267

                           1 826

                           2 101

                           Vidējā importa cena – ievešana pārstrādei (EUR/t)

                           1 677

                           1 463

                           1 674

                           2 069

                           Importa apjoms – ievešana pārstrādei (tonnas)

                           676

                           984

                           654

                           1 467

                              Indekss (2009 = 100)

                           100

                           146

                           97

                           217

                           Tirgus daļa – visi režīmi

                           10–15 %

                           15–20 %

                           15–20 %

                           15–20 %

         4.4.2.   Cena

               (48)

               Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas būtiski palielinājās.

               (49)

               Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka cenu pārmaiņas nevar izskaidrot ar galveno izmaksu faktoru cenu pārmaiņām, t. i., izejvielu un enerģijas izmaksu pārmaiņām. Tomēr tā nesniedza citus paskaidrojumus un neiesniedza pārliecinošus pierādījumus, kas apstiprinātu šo apgalvojumu.

         4.4.3.   Cenu samazinājums

               (50)

               Lai izanalizētu cenu samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām, kas bija noteiktas (tikai standarta DCD) importam no Ķīnas. Ņemot vērā piegādes izmaksas un komisijas maksas, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas līdz ražotāja cenas līmenim. Ķīnas eksporta CIF cenas tika iegūtas no Eurostat un salīdzinātas ar 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, un tajās nebija iekļauts imports, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”. Šīs CIF cenas tika koriģētas, ņemot vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas tarifa un pēcimporta izmaksām. Cenu samazinājums, kas skāra importu, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”, tiek analizēts 83. apsvērumā.

               (51)

               Salīdzinājums liecināja, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma imports nebija par zemākām cenām kā Savienības ražošanas nozares cenas.

         4.5.   Imports Savienībā no citām trešām valstīm

               (52)

               Nebija nozīmīga importa no citām trešām valstīm.

               (53)

               Attiecīgajā periodā importa apjoma no ASV tirgus daļa nepārsniedza 2 %. Izmeklēšanā konstatēja, ka faktiski tas bija tādu standarta DCD imports, kas sākotnēji bija ražoti Ķīnā un pēc tam mikronizēti ASV.

                  4.   tabula

                           Imports no ASV

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Importa apjoms (tonnas)

                           192

                           237

                           282

                           255

                              Indekss (2009 = 100)

                           100

                           123

                           147

                           133

                           Tirgus daļa

                           0–2 %

                           0–2 %

                           0–2 %

                           0–2 %

         4.6.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (54)

               Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, izvērtējumā par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.

         4.6.1.   Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (55)

               Savienības ražošanas nozare izmantoja integrētu ražošanas ķēdi, kas ietver ne tikai DCD, bet arī augšupējos un pakārtotos ražojumus. Kopš 2009. gada DCD Savienības ražošanas jauda nav mainījusies. Attiecīgajā periodā Savienības ražotājs palielināja ražošanu galvenokārt tāpēc, ka palielinājās pieprasījums Savienības tirgū, kā redzams 1. tabulā. Kopš 2010. gada Savienības ražotājs darbojās ar pilnu jaudu. Tas tā nenotika 2009. gadā, kad ražošanu un pārdošanu skāra finanšu krīze.

                  5.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ražošana – indekss (2009 = 100)

                           100

                           115

                           113

                           109

                           Ražošanas jauda – indekss (2009 = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Jaudas izmantojums

                           86,9 %

                           100,2 %

                           98,2 %

                           95,2 %

         4.6.2.   Krājumi

               (56)

               Savienības ražotājs visā attiecīgajā periodā uzturēja mazus krājumus, un tas netika uzskatīts par svarīgu faktoru, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli.

                  6.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Krājumi – indekss (2009 = 100)

                           100

                           73

                           88

                           49

         4.6.3.   Pārdevumu apjoms, tirgus daļas un vienības vidējās cenas Savienībā

               (57)

               Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem palielinājās par 26 %, turpretim pārdošanas cenas palielinājās par 7 %.

               (58)

               Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt ES pārdevumu apjomu, pateicoties patēriņa kāpumam, kā parādīts iepriekš 1. tabulā. Savienības ražošanas nozare saglabāja ļoti lielu Savienības tirgus daļu.

                  7.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Pārdošanas apjoms – indekss (2009 = 100)

                           100

                           121

                           125

                           126

                           Tirgus daļa

                           80–85 %

                           80–85 %

                           80–85 %

                           80–85 %

                           Pārdošanas cena – indekss (2009 = 100)

                           100

                           95

                           98

                           107

         4.6.4.   Rentabilitāte un naudas plūsma

               (59)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami uzlabojās, jo ražošanas nozare varēja palielināt pārdevumu apjomu un pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū. Ievērojamais rentabilitātes uzlabojums ir vēl izteiktāks, ja to salīdzina ar ražošanas nozares būtiskajiem zaudējumiem sākotnējā IP laikā (kritums par 20 % līdz 30 %).

                  8.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Rentabilitāte

                           – 10 % līdz 0 %

                           – 10 % līdz 0 %

                           – 10 % līdz 0 %

                           – 5 % līdz 0 %

               (60)

               To darījumu rentabilitāte, kas tika veikti pašu vajadzībām, bija salīdzinoši laba.

               (61)

               Attiecīgajā periodā, izņemot PIP, naudas plūsma atbilstīgi kopējās rentabilitātes pārmaiņām vienmēr bija negatīva.

                  9.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Naudas plūsma – indekss (2009 = 100)

                           – 100

                           –84

                           – 229

                           174

         4.6.5.   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (62)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai uzturētu un optimizētu esošās ražošanas iekārtas. 2009. gadā tā veica ievērojamus jaunus ieguldījumus saistībā ar mikro DCD.

                  10.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ieguldījumi – indekss (2009 = 100)

                           100

                           50

                           65

                           37

               (63)

               Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās negatīvs atbilstīgi iepriekšminētajām rentabilitātes pārmaiņām.

                  11.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ienākums no ieguldījumiem – indekss (2009 = 100)

                           – 100

                           –63

                           –62

                           –10

               (64)

               Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka attiecīgajā periodā tai būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

         4.6.6.   Nodarbinātība, ražīgums, izaugsme un algas

               (65)

               Ieguldījumi, kas tika veikti attiecīgajā periodā, veicināja kvalificētu darbinieku skaita pieaugumu. Vidējais algas līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %.

               (66)

               Nodarbinātības un darba ražīguma palielinājums atspoguļo produkcijas kāpumu 2010. gadā.

                  12.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Darbinieku skaits – indekss (2009 = 100)

                           100

                           107

                           104

                           105

                           Ražīgums (tonnas uz darbinieku) – indekss (2009 = 100)

                           100

                           108

                           108

                           105

                           Darbaspēka izmaksas par darbinieku – indekss (2009 = 100)

                           100

                           112

                           113

                           115

         4.6.7.   Dempinga apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (67)

               Dempings PIP laikā turpinājās, kā paskaidrots iepriekš 3.2. punktā.

               (68)

               Nevar uzskatīt, ka ietekme, ko faktiskās dempinga starpības apmērs radīja uz Savienības ražošanas nozari, bija liela, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu no Ķīnas. Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Savienības ražošanas nozares stāvoklis ievērojami uzlabojās – tā bija atguvusies no iepriekšējā dempinga, jo īpaši ņemot vērā rentabilitāti, pārdošanas apjomu un tirgus daļu.

         4.6.8.   Secinājums

               (69)

               Lai gan dažas iepriekšminētās pozitīvās pārmaiņas ir notikušas salīdzinoši nesen, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Visi finanšu rādītāji PIP beigās bija pozitīvi vai gandrīz pozitīvi.

               (70)

               Antidempinga pasākumu noteikšana 2007. gadā ļāva Savienības ražošanas nozarei pakāpeniski atgūties no dempinga kaitējošās ietekmes, vairāk izmantot savu potenciālu Savienības tirgū un valstīs ārpus ES. Par to, ka Savienības ražošanas nozare guva labumu no pasākumiem, galvenokārt liecina lielais ražošanas apjoms, jaudas izmantojums un palielinātās ES pārdošanas cenas un rentabilitāte. PIP laikā Ķīnas imports vairs nenodarīja būtisku kaitējumu.

               (71)

               Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā daži kaitējuma rādītāji liecināja par pozitīvu tendenci, neliedza Komisijai apstiprināt, ka tajā laikā tika nodarīts būtisks kaitējums. Šis apgalvojums ir jānoraida. Ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 reaģēja uz dažādiem apstākļiem jo īpaši Savienības ražošanas nozarē, kas guva mazāku peļņu. Turklāt termiņbeigu pārskatīšana pilnībā atšķiras no izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Izmeklēšana bija veltīta tam, lai noskaidrotu, vai dempings rada kaitējumu iekšzemes ražošanas nozarei, savukārt pārskatīšana ir vērsta uz nākotni, un tās uzdevums ir analizēt, kas notiktu, ja pasākumi tiktu atcelti.

         5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (72)

               Kā norādīts iepriekš, PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai tas, ka spēkā esošos pasākumus vairs nepiemērotu, varētu izraisīt kaitējuma atkārtošanos.

         5.1.   Neizmantotās jaudas ietekme Ķīnā

               (73)

               Izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnā ir pieejama liela ražošanas jauda (skatīt 34. līdz 37. apsvērumu). Tomēr nav pietiekama pamata secināt, ka attiecīgā neizmantotā jauda nozīmē, ka tiks veikts ievērojams imports uz Savienību.

               (74)

               Savienība ir viens no daudzajiem tirgiem, kuros produkciju pārdod Ķīnas ražotāji eksportētāji. Cenu ziņā Savienības ražošanas nozares, Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un Ķīnas eksporta statistikas dati apstiprina, ka vairāku valstu tirgi ārpus ES ir vismaz tikpat pievilcīgi kā Savienības tirgus.

               (75)

               Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi bieži bija par augstākām cenām nekā pārdevumi Savienībā. Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā eksporta cenas, kas bija augstākas, nebija saistītas ar šādu tirgu salīdzinošo pievilcību un drīzāk būtu jāskaidro ar šo pārdevumu nelielajiem apjomiem. Šis arguments būtu jānoraida, jo ES ražošanas nozares kopējie pārdevumu apjomi eksporta tirgos PIP laikā joprojām bija ievērojami (no 20 % līdz 30 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas). Turklāt netika pierādīts, ka pārdošanas darījumi ar pircējiem bija ievērojami mazākos apjomos.

               (76)

               Arī statistikas dati par Ķīnas DCD eksporta cenām uz dažādajiem tirgiem neliecina par īpašu ES tirgus pievilcību, salīdzinot ar pārējiem eksporta tirgiem. Jau PIP laikā bija ievērojama neizmantotā jauda, taču Ķīnas eksportētāji to neizmantoja, lai noteiktu tādas cenas, kas radītu kaitējumu. Tas, ka neizmantotā jauda vēl vairāk palielinās, šajā gadījumā neliecina par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Indija ar lielu pārsvaru ir pasaulē lielākais DCD tirgus. Ķīnas eksporta statistika liecina, ka Ķīnas pārdevumu apjomi uz ES bija tikai aptuveni 10 % no pārdevumu apjomiem, kas veikti uz Indiju, un ka Ķīnas vidējās ES pārdošanas cenas par tonnu bija diezgan līdzīgas Ķīnas pārdošanas cenām uz Indiju. Citiem vārdiem sakot, dominējošās tirgus cenas svarīgajā Indijas tirgū (kas ir palielinājušās attiecīgajā periodā vidēji par 65 %) DCD ražotājiem ir vienādi pievilcīgas. Nekas neliecina par to, ka neizmantotā jauda Ķīnā nozīmēs milzīgu importu uz Savienību. Šobrīd paredzams, ka vismaz daļu šīs neizmantotās jaudas neizmantos tuvākajā nākotnē. Šis secinājums izdarīts, pamatojoties uz attīstību pagātnē, jo pieprasījuma iesniedzēja iesniegtie dati liecina, ka Ķīna no 2008. gada līdz PIP palielināja jaudu aptuveni par 50 %, savukārt kopējais produkcijas apjoms pieauga tikai par apmēram 20 %. Pieprasījuma iesniedzēja prognozes līdz 2016. gadam liecina, ka Ķīnas jauda būs ievērojami lielāka par pieprasījumu pasaulē, tāpēc pagaidām netiks izmantota. Ražošanas jaudas pārpalikums valstī būtu mazāks, ja prognozes tiktu veiktas, balstoties uz Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas datiem. Katrā gadījumā tas, ka atšķirībā no ES ražošanas (skatīt iepriekš 55. apsvērumu) Ķīnas DCD ražošana neietilpst pilnībā integrētā ražošanas ķēdē, nozīmē, ka ir mazāk dārgi neizmantot jaudu.

               (77)

               Turklāt augošs pieprasījums, jo īpaši farmācijas nozarē tādās valstīs kā Indija (skatīt 39. apsvērumu), iespējams, noteiks to, ka tiks izmantota vēl kāda daļa no Ķīnas jaudas pārpalikuma. Turklāt izmeklēšanā tika secināts, ka AlzChem DCD ražojumi tika uzskatīti par pievilcīgākiem ES lietotājiem, inter alia pateicoties atrašanās vietai un piegādes uzticamībai. Tas nodrošina zināmas priekšrocības salīdzinājumā ar Ķīnas ražotājiem, ņemot vērā galvenos lietotājus ES, kuri iepērk ievērojamus DCD daudzumus. Tāpēc, ņemot vērā šo kontekstu, lielā ražošanas jauda Ķīnā nav pamats, lai secinātu, ka pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Tas, ka Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi daļu globālās ražošanas jaudas izteiksmē, nevar atspēkot šo secinājumu.

         5.2.   Paredzamās tirgus izaugsmes ietekme

               (78)

               Vairākas personas norādīja uz gaidāmo ievērojamo DCD tirgus pieaugumu pasaulē, ko galvenokārt veicinās nostiprinājušies lietojumi farmācijas un lauksaimniecības nozarē. Tas ir saistīts ar diabēta zāļu ražošanas kāpumu galvenokārt Indijā. Šis pieaugums jau ir paredzēts, iepriekš 1. tabulā aplūkojot patēriņa pieaugumu ES.

               (79)

               Attiecībā uz ES tirgu gaidāms turpmāks pieaugums, bet mazākā mērā. Tas skaidrojams ar to, ka Savienībā atrodas liels farmaceitisko produktu ražotājs, kas produkciju pārdod visā pasaulē.

               (80)

               Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja pieauguma apjomu. Tomēr tiek norādīts, ka informācija šajā ziņā ir pretrunīga un vairāki avoti norāda uz stabilu ES pieprasījumu un ievērojamu pasaules mēroga pieaugumu. Pārdošanas dati, ko ieguva no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, liecina par aizvien straujāk augošo patēriņu Ķīnas iekšzemes tirgū. Tāpēc nekas lietas materiālos neapstiprina pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, ka pieprasījums ir vai būs zems.

               (81)

               Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka ir zaudējis pārdošanas apjomu un tirgus daļu tirgos, kas ir ārpus ES. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka ES ražošanas nozare ir darbojusies ar gandrīz pilnu jaudu un ar nenozīmīgiem krājumiem, savukārt DCD patēriņš ES turpināja pieaugt. Tāpēc drīzāk tādēļ, ka ES ražošanas nozare bija nolēmusi vairāk pievērsties ES tirgum, būtiski nepalielinot ražošanas jaudu, tā nav varējusi pilnībā izmantot priekšrocības, ko radīja izaugsme citos tirgos. Tomēr šī situācija varētu mainīties, ja tiks īstenoti tās paplašināšanas plāni. Tāpēc ir paredzams, ka, pat ja tuvākajā nākotnē Ķīnas DCD importa apjomi Savienībā palielināsies, tas nevarētu automātiski izraisīt kaitējuma atkārtošanos. Savienības ražošanas nozare tāpat kā Ķīnas ražotāji gūs labumu no pieprasījuma kāpuma pasaulē.

               (82)

               Kā minēts iepriekš, Savienības ražotājs tiek augstu vērtēts tirgū, un vairāki nozīmīgi pircēji to uzskata par vēlamo piegādātāju, vismaz attiecībā uz konkrētiem DCD lietojumiem. Šā ražotāja DCD ražojumu kvalitāte un uzticamība Savienībā liecina, ka tas spēj noslēgt nozīmīgus līgumus ar galvenajiem ES pircējiem, un paredzams, ka šāda situācija saglabāsies arī turpmāk neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Pēc informācijas nodošanas atklātībā nozīmīgs ES lietotājs paziņoja, ka turpinās iepirkt ražojumu, uz ko attiecas procedūra, no Savienības ražošanas nozares, pat ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

         5.3.   Citi apsvērumi

               (83)

               Kā paskaidrots 50. līdz 51. apsvērumā, Ķīnas importa cenas PIP laikā nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Cenu samazinājums nebija vērojams attiecībā uz parasto režīmu (apmēram viena trešdaļa no importa apjoma). Nelielu cenu samazinājumu konstatēja, ņemot vērā arī režīmu “ievešana pārstrādei” (pārējās divas trešdaļas no importa PIP laikā). Šī situācija bija atšķirīga no būtiskā cenu samazinājuma, kas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un kas izrietēja no vispārēja pakāpeniska importa cenu pieaugumu, kopš tika noteikti pasākumi, lai gan šis pieaugums nebija pastāvīgs. Faktiski laikposmā no 2009. gada līdz PIP beigām Ķīnas importa CIF cena līdz ES robežai pieauga par 73 %.

               (84)

               ES ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā joprojām ir konkurētspējīga pat tad, ja pasākumi nav noteikti, ņemot vērā tās ievērojamo eksportu (20 % līdz 30 % no produkcijas PIP laikā) uz valstīm ārpus ES, kur pasākumi nav spēkā un ir jākonkurē ar Ķīnu bez antidempinga pasākumu atbalsta. Turpmāk atspoguļotā eksporta apjoma samazināšanās ir jāaplūko saistībā ar augošajiem pārdevumu apjomiem Savienībā un nemainīgu Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas būtībā ir pilnībā izmantota.

                  13.   tabula

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Eksporta apjoms – indekss (2009 = 100)

                           100

                           105

                           80

                           77

                           Eksporta cena (nesaistīta) – indekss (2009 = 100)

                           100

                           100

                           109

                           125

               (85)

               Arī Ķīnas importa cenas astoņos mēnešos pēc PIP tika analizētas saistībā ar informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka ievērojamais cenu spiediens, ko radīja Ķīnas imports, atsākās drīz pēc PIP. Pamatojoties uz pamatregulas 6. panta 1. punktu saistībā ar tās 11. panta 5. punktu, informāciju par periodu pēc izmeklēšanas perioda parasti neņem vērā. Tomēr, pat ja šī informācija būtu jāņem vērā, šajā posmā nevarēja izdarīt secinājumus, izmantojot šo informāciju, jo nav skaidrs, vai šīs mainītās cenas, ja tās tiktu apstiprinātas, ir ilglaicīgas. Piemēram, lai gan cenas no PIP beigām līdz 2013. gada maijam samazinājās, 2013. gada jūnijā tās atkal palielinājās par 10 %. Ņemot vērā, ka šīs cenas, ka bija raksturīgas pēc PIP, joprojām bija ievērojami augstākas nekā tās, kuras tika novērotas sākotnējā izmeklēšanā, izredzes, ka tuvākajā nākotnē tās var ievērojami apdraudēt pašreizējo stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas necieš no būtiska kaitējuma, nav tik lielas, lai tās sasniegtu iespējamības robežu.

               (86)

               Visbeidzot, nekas neliecina par to, ka pasākumu atcelšana varētu ietekmēt tirgus cenas īstermiņa un vidēja termiņa perspektīvā. Būtu jāatgādina, ka uz lielu daļu DCD, ko pārdod Savienībā, attiecas līgumi, kuru termiņš ir vairāki gadi, un lietotāju ražošanas nozarei, šķiet, ir ļoti svarīgs drošs un nepārtraukts uzticama ražotāja piedāvājums. Turklāt divas trešdaļas no importa PIP laikā tika veiktas atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” un nebija jāmaksā importa vai antidempinga maksājumi. Kopumā, lai gan nevar izslēgt, ka daži līgumi tiks atkārtoti apspriesti un izkrautā importa cenas var samazināties, ir maz ticams, ka tas izraisīs kaitējumu, ja maksājumi tiktu atcelti.

         5.4.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

               (87)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, nav ticams, ka Savienības ražošanas nozarei, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu jāsamazina pārdošanas un ražošanas apjoms un/vai DCD cenas tādā mērā, ka tās rentabilitāte un vispārējais stāvoklis tiktu būtiski ietekmēts.

               (88)

               Gluži pretēji, ņemot vērā patēriņa pieaugumu pasaules mērogā, Ķīnas importa apjomus un cenas PIP laikā un cenas citos tirgos, ir paredzams, ka arī bez pasākumiem Savienības ražošanas nozares DCD pārdevumi joprojām būs stabili un turpinās dot pozitīvu ieguldījumu tās darbībās, izmantojot DCD ķēdi un NCN ķēdi.

               (89)

               Gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare darbosies ar pilnu jaudu neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Turklāt šogad Savienības ražošanas nozare pabeidza sagatavošanās darbu, ko veica, lai īstenotu paplašināšanas programmu. 2013. gada rudenī tā principā nolēma būtiski palielināt DCD ražošanas jaudu. Tirgus, tostarp svarīgi pircēji, kas atrodas ES, atbalstīja šo paplašināšanas plānu. Paplašināšanas plāns liecina, ka Savienības ražošanas nozare uzskata, ka pieprasījums pasaulē būs liels, un ka AlzChem būtu jāgūst labums no šīs izaugsmes.

               (90)

               Pat tad, ja uz Savienības ražošanas nozari tuvākajā nākotnē iedarbosies cenu spiediens, ko radīs Ķīnas imports, paredzams, ka ietekme cenu un rentabilitātes ziņā nebūs liela, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa, priekšrocības kvalitātes un piegādes uzticamības ziņā un spēja noslēgt nozīmīgus līgumus. Tāpēc ietekme nesasniegtu “kaitējuma iespējamības” slieksni pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē.

               (91)

               Komisija secina, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei neatkārtotos, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.

         6.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (92)

               Tā kā ir secināts, ka nav iespējama kaitējuma atkārtošanās, nav vajadzīgi konstatējumi par Savienības interesēm.

         7.   ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMU ATCELŠANA

               (93)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus atcelt. Pēc minētās informācijas nodošanas atklātībā tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes pamatotā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā, taču nevarēja grozīt iepriekš izklāstītos secinājumus.

               (94)

               No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāatceļ Ķīnas izcelsmes DCD importam piemērojamie antidempinga pasākumi un procedūra jāizbeidz.

               (95)

               Ņemot vērā konkrētus iepriekš aprakstītos apstākļus, proti, to, ka Ķīnā ir neizmantota jauda, un to, ka pēc PIP ir iespējams cenu samazinājums, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu, lai varētu nekavējoties pienācīgi rīkoties, ja attiecīgajā situācijā tas būtu nepieciešams. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciandiamīda) importam, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00, un izbeidz procedūru attiecībā uz minēto importu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 11. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. VENIZELOS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 296, 15.11.2007., 1. lpp.

      (3)  OV C 116, 20.4.2012., 3. lpp.

      (4)  OV C 349, 15.11.2012., 10. lpp.