title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1246/2012 ( 2012. gada 19. decembris ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību, kā arī nosaka atkāpes no minētās regulas noteikumiem 2012.–2013. gadā

text:
               21.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 352/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1246/2012
   (2012. gada 19. decembris),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību, kā arī nosaka atkāpes no minētās regulas noteikumiem 2012.–2013. gadā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (1) (Vienotā TKO regula), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu un 148. pantu saistībā ar 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības un Brazīlijas un Eiropas Savienības un Taizemes nolīgumos vēstuļu apmaiņas veidā, kas apstiprināti ar Padomes Lēmumu 2012/792/ES (2), paredzēts Brazīlijai, Taizemei un citām trešām valstīm piešķirt jaunus pārstrādātas mājputnu gaļas daudzumus. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (3), lai ņemtu vērā šos jaunos daudzumus.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 616/2007 paredzēta īpaša pārvaldības metode tarifa kvotām, kura balstīta uz attiecīgā produkta izcelsmi. Jaunās kvotas būtu jāpārvalda tāpat.

               (3)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 616/2007.

               (4)

               Nolīgumi ar Brazīliju un Taizemi stājas spēkā 2013. gada 1. martā, taču attiecīgās kvotas tiek atvērtas uz gadu laikposmā no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt atkāpes no konkrētiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 616/2007, kura tiks grozīta ar šo regulu. Jo īpaši būtu procentuāli jāsamazina ikgadējais daudzums 2012./2013. kvotas gadam. Turklāt no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam būtu jāpiemēro viens kvotas periods un būtu jānosaka atkāpe no parastā piemērošanas perioda, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 616/2007 5. panta 1. punktā, jo nav iespējams iepriekš iesniegt pieteikumus uz jaunajām kvotām, kas stāsies spēkā 2013. gada 1. martā. Būtu attiecīgi jāgroza importa licenču spēkā esības periods.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 616/2007 grozījumi
   Regulu (EK) Nr. 616/2007 groza šādi:

               1)

               regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Ar šo atver šīs regulas I pielikumā norādītās tarifa kvotas tādu produktu importam, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un Brazīliju un starp Savienību un Taizemi, kuri apstiprināti ar Lēmumu 2007/360/EK un Padomes Lēmumu 2012/792/ES (4).
               Tarifa kvotas atver uz gadu laikposmā no 1. jūlija līdz 30. jūnijam.

               2)

               regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
               “3. pants
               1.   Izņemot kvotas grupā Nr. 3, 4B, 5B un 6B, gada kvotai noteikto daudzumu sadala pa četriem apakšperiodiem šādi:

                           a)

                           30 % no 1. jūlija līdz 30. septembrim;

                           b)

                           30 % no 1. oktobra līdz 31. decembrim;

                           c)

                           20 % no 1. janvāra līdz 31. martam;

                           d)

                           20 % no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam.

                     2.   Gada kvotai noteikto daudzumu grupā Nr. 3, 4B, 5B un 6B pa apakšperiodiem nesadala.
               3.   Grupai Nr. 5A un 5B noteiktos gada kvotas daudzumus pārvalda, vispirms piešķirot importa tiesības un tad izdodot importa licences.”;

               3)

               regulas 4. pantu groza šādi:

                           a)

                           1. punkta pirmajā un otrajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

                           b)

                           4. punktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”;

                           c)

                           5. punktu groza šādi:

                                       i)

                                       pirmajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

                                       ii)

                                       otrās daļas b) apakšpunktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”;

                                       iii)

                                       trešajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

                           d)

                           6. punktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”;

                           e)

                           7. punkta trešajā daļā vārdus “grupas Nr. 3 un Nr. 6” aizstāj ar “grupas Nr. 3, 6A un 6B”;

               4)

               regulas 5. pantu groza šādi:

                           a)

                           1. punktu aizstāj ar šādu:
                           “1.   Importa tiesību pieteikumus par grupas Nr. 5A un 5B produktiem un importa licenču pieteikumus par pārējām grupām var iesniegt tikai tā mēneša pirmo septiņu dienu laikā, kas ir trešais mēnesis pirms katra kvotas perioda vai apakšperioda sākuma.”;

                           b)

                           2. punktā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”, bet vārdus “grupas Nr. 1, Nr. 4 un Nr. 7” – ar “grupas Nr. 1, 4A, 4B un 7”;

                           c)

                           3. punktu aizstāj ar šādu:
                           “3.   Dalībvalstis līdz tā mēneša, kurā iesniegti pieteikumi, 14. dienai Komisijai paziņo kopējos pieprasītos daudzumus kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura un izcelsmes.”

                           d)

                           5. punkta pirmajā un otrajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

               5)

               regulas 6. pantu groza šādi:

                           a)

                           1. punktu groza šādi:

                                       i)

                                       a) apakšpunktā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

                                       ii)

                                       b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                   “b)

                                                   ne vēlāk kā kvotas periodam vai apakšperiodam sekojošā mēneša desmitajā dienā par grupu Nr. 5A un 5B daudzumus, par kuriem tās izdevušas licences attiecīgā kvotas perioda vai apakšperioda laikā.”;

                           b)

                           3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētais paziņojums neattiecas uz grupu Nr. 3., 4B, 5B un 6B.”;

                           c)

                           4. punktu aizstāj ar šādu:
                           “4.   Daudzumus, uz kuriem attiecas 1. un 3. punkta noteikumi, norāda kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura. Daudzumus, uz kuriem attiecas 2. punkta noteikumi, norāda kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura un izcelsmes.”;

               6)

               regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EK) Nr. 376/2008 (5) 22. panta, importa licences ir derīgas 150 dienas no tā kvotas apakšperioda vai perioda pirmās dienas, par kuru tās ir izdotas.
               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 2. punkta noteikumiem licences grupai Nr. 5A un 5B ir derīgas 15 darba dienas no to faktiskā izdošanas datuma. Importa tiesības ir spēkā no kvotas perioda vai apakšperioda pirmās dienas, par ko pieteikums iesniegts, līdz tā paša kvotas perioda 30. jūnijam.

               7)

               regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
               “8. pants
               1.   Laižot produktus brīvā apgrozībā saskaņā ar šīs regulas 1. pantā minētajām kvotām, jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kuru izdevušas Brazīlijas (grupai Nr. 1, 4A, 4B un 7) un Taizemes (grupai Nr. 2, 5A un 5B) kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 55. līdz 65. pantu.
               2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8.”;

               8)

               regulas I pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

         2. pants
   Atkāpes no Regulas (EK) Nr. 616/2007
   Kvotas periodā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam attiecībā uz tarifa kvotām, kas atbilst kārtas numuriem 09.4251, 09.4252, 09.4253, 09.4254, 09.4255, 09.4256, 09.4257, 09.4258, 09.4259, 09.4260, 09.4261, 09.4262, 09.4263, 09.4264 un 09.4265 un kas minētas Regulas (EK) Nr. 616/2007 I pielikumā, kurā grozījumi izdarīti ar šīs regulas 1. pantu, piemēro šādas atkāpes:

               a)

               kvotas periods ir atvērts no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam, un gada daudzums ir samazināts par 67 %;

               b)

               Regulas (EK) Nr. 616/2007 3. panta 1. punktā minētos apakšperiodus nepiemēro;

               c)

               minētās regulas 5. panta 1. punktā norādītos importa licenču un importa tiesību pieteikumus var iesniegt tikai 2013. gada janvāra pirmajās septiņās dienās;

               d)

               importa licences visām grupām, izņemot grupai Nr. 5A un 5B, ir derīgas no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam.

         3. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šī regula stājas spēkā 2013. gada 1. janvārī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 19. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 351, 21.12.2012., 47. lpp.

      (3)  OV L 147, 5.6.2007., 3. lpp.

      (4)  OV L 351, 21.12.2012., 47. lpp”;

      (5)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp”;

      PIELIKUMS

            “I PIELIKUMS

               Mājputnu gaļa, sālīta vai sālījumā
                (1)

                        Valsts

                        Grupas Nr.

                        Pārvaldības periods

                        Kārtas numurs

                        KN kods

                        Muitas nodoklis

                        Gada daudzums

                           (tonnās)

                        Brazīlija

                        1

                        Ceturksnis

                        09.4211

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        170 807

                        Taizeme

                        2

                        Ceturksnis

                        09.4212

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        92 610

                        Cita

                        3

                        Gads

                        09.4213

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        828

               Mājputnu gaļas izstrādājumi, izņemot no tītara gaļas

                        Valsts

                        Grupas Nr.

                        Pārvaldības periods

                        Kārtas numurs

                        KN kods

                        Muitas nodoklis

                        Gada daudzums

                           (tonnās)

                        Brazīlija

                        4A

                        Ceturksnis

                        09.4214

                        1602 32 19

                        8 %

                        79 477

                        09.4251

                        1602 32 11

                        630 EUR/t

                        15 800

                        09.4252

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        62 905

                        4B

                        Gads

                        09.4253

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        295

                        Taizeme

                        5A

                        Ceturksnis

                        09.4215

                        1602 32 19

                        8 %

                        160 033

                        09.4254

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        14 000

                        09.4255

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        2 100

                        09.4256

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        13 500

                        5B

                        Gads

                        09.4257

                        1602 39 21

                        630 EUR/t

                        10

                        09.4258

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        600

                        09.4259

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        600

                        Cita

                        6A

                        Ceturksnis

                        09.4216

                        1602 32 19

                        8 %

                        11 443

                        09.4260

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        2 800

                        6B

                        Gads

                        09.4261

                        1602 32 11

                        630 EUR/t

                        340

                        09.4262

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        470

                        09.4263

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        220

                        09.4264

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        148

                        09.4265

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        125

               Tītara gaļas izstrādājumi

                        Valsts

                        Grupas Nr.

                        Pārvaldības periods

                        Kārtas numurs

                        KN kods

                        Muitas nodoklis

                        Gada daudzums

                           (tonnās)

                        Brazīlija

                        7

                        Ceturksnis

                        09.4217

                        1602 31

                        8,5 %

                        92 300

                        Cita

                        8

                        Ceturksnis

                        09.4218

                        1602 31

                        8,5 %

                        11 596”

         (1)  Preferenciāla režīma piemērojamību nosaka, pamatojoties uz KN kodu un ar nosacījumu, ka attiecīgā sālītā gaļa vai gaļa sālījumā ir mājputnu gaļa, kas atbilst KN kodam 0207.

         (2)  Pārstrādāta pīļu, zosu un pērļu vistiņu gaļa ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 25 % vai vairāk, bet mazāk par 57 % no svara.

         (3)  Pārstrādāta pīļu, zosu un pērļu vistiņu gaļa ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu mazāk par 25 % no svara.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1105/2010 ( 2010. gada 29. novembris ), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

text:
               1.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 315/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1105/2010
   (2010. gada 29. novembris),
   ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Komisija ar Regulu (ES) Nr. 478/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes augstas stiprības poliestera (“ASP”) pavedienu importam. Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam pagaidu pasākumus nenoteica.

               (2)

               Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2009. gada 27. jūlijā iesniedza Eiropas Mākslīgo šķiedru asociācija (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 60 %, no kopējās ASP pavedienu produkcijas Savienībā.

               (3)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana ietvēra periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2005. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         1.2.   Turpmākā procedūra

               (4)

               Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizoriskās informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem secinājumiem. Ieinteresētajām personām, kuras to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā provizoriskie konstatējumi tika attiecīgi grozīti.

               (5)

               Attiecībā uz Savienības interešu aspektiem papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
               lietotāji Savienībā:

                           —

                              Continental AG,

                           —

                              Oppermann Automotive Webbing GmbH,

                           —

                              Katradis Marine Ropes Industry S.A.,

                           —

                              Mehler Texnologies GmbH,

                           —

                              E. Oppermann GmbH,

                           —

                              Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,

                           —

                              Contitech Transportbandsysteme GmbH.

               (6)

               Viena ieinteresētā persona pieprasīja uzklausīšanu un uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šo pieprasījumu izteica pēc provizoriskās informācijas izpaušanas. Tika nodrošināta uzklausīšana uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.

               (7)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes ASP importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Tika noteikts arī termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (8)

               Attiecīgais ražojums ir ASP pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir ĶTR, Korejā un Taivānā (“attiecīgais ražojums”) un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.

               (9)

               Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā atšķirības starp riepu ražošanā izmantoto pavedienu – tā saukto augstā stiepes moduļa un zemas saraušanās spējas (“AMZS”) pavedienu – un citiem pavedienu veidiem, jo šim veidam, pirms to apstiprina kā atbilstīgu pircēju noteiktajām AMZS specifikācijām, nepieciešama ilgstoša un dārga tehniskā testēšana. Turklāt šī persona apgalvoja, ka nav skaidrs, kādi faktori tika izmantoti, provizoriski nosakot, ka pastāv viens ražojums. Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka AMZS un pārējiem pavedienu veidiem ir atšķirīga izmaksu uzbūve.

               (10)

               Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, vispirms būtu jāatzīmē, ka attiecīgajam ražojumam ir vairāki atšķirīgi lietojuma veidi, piemēram, to izmanto riepu stiprināšanai, plato audumu, drošības jostu, gaisa spilvenu, virvju, tīklu un vairāku rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanā. Tādējādi ir ļoti daudz dažādu lietojuma veidu, tāpēc pastāv ļoti daudz dažādu ražojuma veidu un specifikāciju.

               (11)

               Nosakot, ka AMZS un citi pavedienu veidi ir viens ražojums, galvenie kritēriji bija fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Kā skaidrots pagaidu regulas 19. apsvērumā, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, lai gan AMZS pavedienam piemīt dažas īpašības, kas to atšķir no citiem ASP (piemēram, modulis, saraušanās spēja, stiepes izturība un nogurumizturība), visiem dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tos uzskata par vienu ražojumu.

               (12)

               Par apgalvojumu, ka izmaksu uzbūve atšķiras, būtu jāatzīmē, ka pašas par sevi tās nav izšķirošais kritērijs, nosakot, vai AMZS ir atšķirīgs ražojums salīdzinājumā ar citiem ASP veidiem. Izmaksu, cenu un ražošanas procesa atšķirības pašas par sevi nepamato to, ka noteikts ražojuma veids, piemēram, AMZS, būtu uzskatāms par atšķirīgu ražojumu, ja vien šim veidam nepiemīt tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas citiem ražojuma veidiem.

               (13)

               Tāpēc AMZS izslēgšana no izmeklēšanas jomas nav uzskatāma par pamatotu, un tādējādi apgalvojumi šajā sakarā bija jānoraida.

               (14)

               Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērums.

         3.   DEMPINGS

   3.1.   Taivāna

   3.1.1.   Normālā vērtība

               (15)

               Viens Taivānas ražotājs eksportētājs iesniedza pierādījumus, kas parādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu, attīrītas tereftālskābes (PTA) un monoetilēnglikola (MEG), cenas IP bija svārstīgas. Konkrēti noskaidrojās, ka īpaši strauji iepirkuma cenas saruka 2008. gada 4. ceturksnī. Tāpēc ražotājs apgalvoja, ka, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar eksporta cenām, tas būtu jāņem vērā, nosakot viņa normālo vērtību.

               (16)

               Regulas 18. apsvērumā minēto secinājumu pamatā ir ļoti sīka eksportētāja iesniegto datu analīze, kas tika pārbaudīta pārbaudes apmeklējuma laikā. Tādējādi uzskatīja, ka šajā gadījumā, nosakot konkrētu IP laikposmu normālās vērtības, ir pamatoti ņemt vērā izejvielu cenu atšķirības.

               (17)

               Citu piezīmju par pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā aprakstīto metodi nebija. Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības noteikšanā izmantoto metodi var apstiprināt.

         3.1.2.   Eksporta cena

               (18)

               Izmeklēšana parādīja, ka iepriekš 15. apsvērumā minētā Taivānas ražotāja attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija lielāks IP pirmajā pusē, kad izejvielu cenas bija zemākas. Šis secinājums būtu jāaplūko arī, ņemot vērā 16. apsvēruma saturu.

               (19)

               Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 88. apsvērums.

         3.1.3.   Salīdzinājums

               (20)

               Normālo vērtību un eksporta cenu noteica saskaņā ar iepriekš paskaidroto. Tādā veidā noteikto minētā ražotāja normālo vērtību un tā eksporta cenu salīdzināja pēc iespējas tuvākos laikposmos, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tas atbilst pamatregulas 2. panta 10. punktam.

               (21)

               Netika saņemtas citas piezīmes par Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu. Tāpēc var apstiprināt pagaidu regulas 89. apsvēruma saturu.

         3.1.4.   Dempinga starpība

               (22)

               Jāatgādina, ka pagaidu regulas 92. apsvērumā tika secināts, ka Taivānas valsts mēroga dempinga starpība ir de minimis. Pašlaik 15. apsvērumā minētajam Taivānas ražotājam noteiktā galīgā dempinga starpība ir mazāka par de minimis slieksni. Tādējādi tiek apstiprināts, ka Taivānas valsts mēroga galīgā dempinga starpība ir de minimis.

         3.2.   ĶTR

   3.2.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

               (23)

               Jāatgādina, ka pieteicās 11 ĶTR ražotāji eksportētāji. Šie uzņēmumi IP veidoja 100 % attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma Savienības tirgū. Izlasē tika iekļauti trīs ražotāji eksportētāji vai saistītu uzņēmumu grupas, pamatojoties uz augstāko eksporta apjomu, lai noteiktu dempinga apmērus attiecībā uz ĶTR. Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER, tomēr tika atzīts, ka tikai vienam uz to ir tiesības.

               (24)

               Pēc tam, kad tika publiskoti secinājumi attiecībā uz TER, divi ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, iesniedza šādas piezīmes.

               (25)

               Pirmais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par ierobežojumu klauzulu tā veiktajā uzņēmējdarbībā, grāmatvedības uzskaitē konstatētajām problēmām un maksājumu par noteiktiem aktīviem, piemēram, zemes lietošanas tiesībām.

               (26)

               Šis eksportētājs atzina, ka tā statūtos ierobežojuma klauzula ir iekļauta. Tas apgalvoja, lai gan to nepierādīja, ka šī klauzula tā darbību juridiski vairs neietekmē. Līdzīgi arī par grāmatvedības uzskaites problēmām uzņēmums atzina, ka pastāv neatbilstības starp grāmatvedības uzskaiti un revidētajiem finanšu pārskatiem, tomēr apgalvoja, ka šīs neatbilstības ir nelielas un tās izskaidrotas izmeklēšanas laikā. Būtu jāpaskaidro, ka problēmas, kuras tika konstatētas minētā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē un kuru dēļ netika piešķirts TER, bija nevis nelielas, bet gan būtiskas, jo īpaši attiecībā uz noteiktu aktīvu grāmatošanu un neatbilstībām, kuras, veicot pārbaudi uz vietas, konstatēja starp noteiktām virsgrāmatām un dokumentiem.

               (27)

               Otrs ražotājs eksportētājs izteica konkrētas piezīmes par secinājumiem attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem, ierobežojuma klauzulu uzņēmējdarbībā un zemes lietošanas tiesību iegādi.

               (28)

               Attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem eksportētājs atkārtoja tos pašus argumentus, kas tika izteikti provizoriskajā posmā, proti, ka kapitāls ir ticis pienācīgi ieguldīts. Tas apgalvoja, ka tehnoloģiskā zinātība ir īpaša zināšanu kategorija, kam nav nepieciešams patents vai reģistrēšana, tāpēc kapitāla ieguldījums ticis veikts pareizi, lai arī tas ir bijis ieguldījums natūrā. Attiecībā uz pēdējiem jautājumiem eksportētājs atkārtoja, ka ierobežojuma klauzula uzņēmumam nav obligāta un ka ieguldījumu prasības, kas saistītas ar zemes iegādi, nav uzskatāmas par izkropļojumu, bet gan ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku.

               (29)

               Tomēr minētie argumenti jau bija izvirzīti un noraidīti provizoriskajā posmā. Pat ja ieguldījumu prasības ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku, tās nav uzskatāmas par saderīgām ar TER. Netika sniegti jauni pierādījumi, kas varētu mainīt TER novērtējumā un pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā izklāstītos provizoriskos secinājumus.

               (30)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti pagaidu regulas 46. līdz 52. apsvērumā izdarītie pagaidu secinājumi.

         3.2.2.   Individuāla pārbaude

               (31)

               Kā minēts pagaidu regulas 28. apsvērumā, divi ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti izlasē, pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Tomēr atsevišķas pārbaudes pieprasījumus varēja izskatīt tikai pēc pagaidu pasākumu noteikšanas.

               (32)

               Šie uzņēmumi noteiktajā termiņā iesniedza atbildes TER pieprasījuma veidlapā. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija izskatīja un pārbaudīja pieprasījumu veidlapās iesniegto informāciju un visu pārējo informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, veicot pārbaudi šādu uzņēmumu telpās:

                           —

                              Oriental Industries Co., Ltd,

                           —

                              Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.

               (33)

               Uzziņai turpmāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:

                           1.

                           Ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas veic, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības.

                           2.

                           Uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un ko izmanto visiem nolūkiem.

                           3.

                           Nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika.

                           4.

                           Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības.

                           5.

                           Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.

               (34)

               Abu uzņēmumu reģistrācijas dokumentos bija iekļauta ierobežojuma klauzula attiecībā uz pārdošanas apjoma sadalījumu eksporta un iekšzemes tirgū. Vienam eksportētājam konstatēja vairākas neatbilstības un trūkumus pieteikuma iesniedzēja grāmatvedības sistēmā, tādējādi liekot secināt, ka uzskaite ir neskaidra, tā netiek nedz sagatavota, nedz revidēta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, tika konstatēti zināmi izkropļojumi, kuri saglabājušies no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo īpaši attiecībā uz uzņēmuma zemes lietošanas tiesību iegādi.

               (35)

               Pamatojoties uz to, tika secināts, ka neviens no abiem uzņēmumiem nav pierādījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto kritēriju izpildi, un tāpēc tiem nevar piešķirt TER.

         3.2.3.   Atsevišķs režīms (AR)

               (36)

               Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR piešķiršanai.

               (37)

               Divi ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi, neatbilda TER kritērijiem, bet gadījumam, ja tiem netiktu piešķirts TER, pieprasīja AR.

               (38)

               Uzziņai turpmāk dots īss AR kritēriju kopsavilkums:

                           1.

                           Ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu.

                           2.

                           Eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti.

                           3.

                           Akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās.

                           4.

                           Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.

                           5.

                           Valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.

               (39)

               Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika noteikts, ka šie abi izlasē neiekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām AR piešķiršanai.

         3.2.4.   Analogā valsts

               (40)

               Kā minēts pagaidu regulas 57. līdz 62. apsvērumā, tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstīga analogā valsts ĶTR normālās vērtības noteikšanai. Tā vietā par analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam tika atzīta Taivāna.

               (41)

               Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas dažas ieinteresētās personas ieteica Taivānas vietā kā analogo valsti izmantot Koreju. Tās apgalvoja, ka Koreja ir atbilstīgāka par Taivānu, jo Korejas ražotāji eksportētāji arī izmanto jaunāko viena posma ražošanas tehnoloģiju, to ražošanas galaproduktu salīdzināmība ar ĶTR ražošanas galaproduktiem ir ļoti liela, Korejas iekšzemes tirgus ir liels un salīdzināms ar ĶTR tirgu un Korejā nav uzņēmumu, attiecībā uz kuriem būtu konstatēts dempings.

               (42)

               Attiecībā uz analogās valsts izvēli tika izmantoti šādi kritēriji: ražošanas apjoma un galaproduktu salīdzināmība valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, un iespējamajā analogajā valstī, iekšzemes pārdošanas apjoma (darījumu) nesaistītiem klientiem reprezentativitāte salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma eksportu, kura izcelsme ir valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, konkurences līmenis analogās valsts iekšzemes tirgū, pieejas izejvielām un energoresursiem salīdzināmība un iespējamās analogās valsts eksportētāju gatavība sadarboties izmeklēšanā.

               (43)

               Tika veikts turpmāks izvērtējums pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, lai izanalizētu attiecīgos kritērijus. Šī analīze parādīja, ka dažu kritēriju ziņā Koreja un Taivāna tiešām ir līdzīgas. Tomēr šķiet, ka kopumā Taivāna bija vispiemērotākā analogā valsts.

               (44)

               Izvērtējums parādīja, ka Korejas un Taivānas salīdzināmības līmenis saražoto galaproduktu apjoma ziņā ar ražotājiem ĶTR ir augsts un lielu iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu apjomu abās valstīs var salīdzināt ar ĶTR eksportu. Šā kritērija ziņā Korejas salīdzināmības līmenis bija nedaudz augstāks, jo tās ražošanas apjoms ir lielāks nekā Taivānai.

               (45)

               Tomēr šā kritērija nozīmi nevajadzētu vērtēt augstāk par citiem kritērijiem, piemēram, iekšzemes tirgū veikto pārdošanas darījumu reprezentativitāti salīdzinājumā ar eksportu, pieeju izejvielām un konkurences līmeni analogajā valstī.

               (46)

               Tika konstatēts, ka gan Korejas, gan Taivānas reprezentatīvu iekšzemes tirgū veiktu pārdošanas darījumu apjoms, kura normālā vērtība nebūtu noskaidrota, salīdzinājumā ar ĶTR eksportu ir augsts. Tomēr tika noteikts, ka salīdzinājumā ar Korejas eksportētāju darījumiem Taivānas eksportētāju veiktie darījumi kopumā ir reprezentatīvāki. Ja par analogo valsti izvēlētos Koreju, būtu jānosaka normālā vērtība lielākam apjomam un vairākiem attiecīgā ražojuma veidiem.

               (47)

               Attiecībā uz konkurences līmeni viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vienam Taivānas ražotājam eksportētājam iekšzemes tirgū ir dominējošs stāvoklis un ka arī tāpēc Taivānu nedrīkstētu izmantot kā analogo valsti.

               (48)

               Liels ražotāju skaits var liecināt par konkurenci valstī. Tomēr jāpēta arī, vai analogās valsts ražotāji ir iesaistīti tādā konkurencē, kas nodrošina pietiekamu, bet ne pārmērīgu peļņu.

               (49)

               Tika konstatēts, ka Korejā ir četri iekšzemes ražotāji un iekšzemes tirgu papildina ASP imports. Taivānā darbojas divi ražotāji un iekšzemes tirgus izmanto arī ārējus avotus. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka, neraugoties uz zemākām izmaksām Korejā, iekšzemes cenu līmenis nebija zemāks par Taivānā esošo. Korejas tirgū vidējā gūtā peļņa bija 18 %, bet Korejas ASP ražotāji gūst peļņu, kas pārsniedz 20 % no attiecīgā ražojuma apgrozījuma. Tas ir daudz vairāk nekā Taivānā, kur peļņa sasniedza 5 līdz 9 %.

               (50)

               Tāpēc uzskatāms, ka Taivānā konkurences līmenis ir augsts un peļņa nav pārmērīga.

               (51)

               Attiecībā uz izejvielu pieejamību Koreja pēc Taizemes nepārprotami ir viena no lielākajām PTA ražotājām un eksportētājām pasaulē. Šī Korejas ražotāju konkurences priekšrocība zināmā mērā var skaidrot to, kāpēc izejvielu cena Korejā vidēji bija zemāka nekā Taivānā un ĶTR. Izmeklēšana parādīja, ka vairākums pārbaudīto Korejas uzņēmumu iegūst izejvielas no saistītiem uzņēmumiem vai spēj tās saražot paši. Turpretī Taivānā neviens no izmeklēšanā iekļautajiem uzņēmumiem pats neražoja izejvielas un tās (tāpat kā ĶTR gadījumā) galvenokārt ieguva no saistītām un nesaistītām personām.

               (52)

               Pieejamā informācija un tas, ka Taivānas ražotājiem eksportētājiem ir saistītie ASP ražotāji ĶTR, liecina, ka grupās tiek izmantoti vieni izejvielu piegādes avoti, lai gūtu apjomradītus ietaupījumus un panāktu labākas cenas. Tādējādi tika uzskatīts, ka izejmateriālu pieejamības apstākļi ĶTR ir ļoti līdzīgi apstākļiem Taivānā.

               (53)

               Pamatojoties uz to, ir uzskatāms, ka Taivānas izvēle nav nepamatota un šajā gadījumā tā ir atbilstīgāka. Tāpēc Taivāna tiek apstiprināta par analogo valsti.

         3.2.5.   Normālā vērtība

   3.2.5.1.   Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kam piešķirts TER

               (54)

               Tā kā netika saņemtas piezīmes attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta uzņēmumam, kuram tika piešķirts TER, tiek apstiprināts pagaidu regulas 64. un 65. apsvērums.

         3.2.5.2.   Ražotāji eksportētāji, kam nav piešķirts TER

               (55)

               Kā minēts 15. apsvērumā, viens Taivānas eksportētājs pierādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu iepirkuma cenas IP bija svārstīgas, un apgalvoja, ka tas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību. Šo prasību uzskatīja par pamatotu, un Taivānas, kura šajā gadījumā ir analogā valsts, noteiktā normālā vērtība tika attiecīgi pārskatīta.

         3.2.6.   Eksporta cena

               (56)

               Kā skaidrots pagaidu regulas 68. apsvērumā, visi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši Savienības neatkarīgiem klientiem. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām. Individuāli pārbaudītie uzņēmumi eksporta pārdevumus veica tieši arī nesaistītiem klientiem, un tādēļ, lai noteiktu minēto uzņēmumu eksporta cenu, arī izmantoja pagaidu regulas 68. apsvērumā aprakstīto metodi.

               (57)

               Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums.

         3.2.7.   Salīdzinājums

               (58)

               Analogajai valstij noteiktās pārskatītās normālās vērtības salīdzināja ar sadarbībā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju eksporta cenu. Kā parādīts 63. apsvērumā, tā rezultātā trijiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika samazināta galīgā dempinga starpība.

               (59)

               Jānorāda, ka pagaidu regulas 69. apsvērumā minētā netiešo nodokļu korekcija ir starpība starp pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas jāmaksā par pārdošanu vietējā tirgū, un PVN, kas jāmaksā par eksporta pārdošanas darījumiem, ņemot vērā eksporta pārdošanas PVN atmaksas likmi. Sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji apstrīdēja to, kā tika veikta korekcija, un apgalvoja, ka, novērtējot neatmaksāto PVN apmēru, jāņem vērā konkrētām apstrādes un pārdošanas darbībām piemērojamais PVN režīms.

               (60)

               Attiecībā uz šo apgalvojumu ir norādīts, ka korekciju pamatā bija pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta noteikumi, kuros paredzēta normālās vērtības korekcija atbilstīgi importa maksājumiem un netiešajiem nodokļiem – kategorijai, kurā ietilpst PVN. Pamatojoties uz to, šis apgalvojums tika noraidīts.

               (61)

               Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par salīdzinājumu, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. apsvērums.

         3.2.8.   Dempinga starpība

               (62)

               Analogajai valstij, Taivānai, noteiktās pārskatītās vidējās normālās vērtības un salīdzinājums ar Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenu noteica zemāku galīgo dempinga starpību.

               (63)

               Šī galīgā dempinga starpība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir šāda:

                           —

                              Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd – 5,1 %,

                           —

                              Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd – 0 %,

                           —

                              Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd – 5,5 %,

                           —

                           izlasē neiekļautajiem sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem – 5,3 %.

               (64)

               Uzņēmumiem, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, galīgās dempinga starpības ir šādas:

                           —

                              Oriental Industries (Suzhou) Ltd – 9,8 %,

                           —

                              Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd – 0 %.

         3.3.   Korejas Republika

   3.3.1.   Normālā vērtība

               (65)

               Tā kā par normālo vērtību, kas paskaidrota pagaidu regulas 75. un 76. apsvērumā, citas piezīmes netika saņemtas, ar šo minētie secinājumi tiek apstiprināti.

         3.3.2.   Eksporta cena

               (66)

               Tā kā par eksporta cenu citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. un 78. apsvērums.

         3.3.3.   Salīdzinājums

               (67)

               Tā kā par salīdzinājumu netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. līdz 81. apsvērums.

         3.3.4.   Dempinga starpības

               (68)

               Tā kā par dempinga starpībām netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus attiecībā uz Koreju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 82. līdz 85. apsvērums.

         4.   KAITĒJUMS

   4.1.   Savienības ražošana

               (69)

               Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. līdz 96. apsvērums.

         4.2.   Savienības ražošanas nozares definīcija

               (70)

               Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. apsvērums.

         4.3.   Patēriņš Savienībā

               (71)

               Jāatgādina, ka Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu, pamatojoties uz sūdzības datiem.

                  1.   tabula

                           Patēriņš Savienībā

                           2005. g.

                           2006. g.

                           2007. g.

                           2008. g.

                           IP

                           Tonnas

                           221 277

                           233 969

                           265 826

                           241 258

                           205 912

                              Indekss 2005. g. = 100

                              100

                              106

                              120

                              109

                              93

                              Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (72)

               Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. No 2005. līdz 2007. gadam tas palielinājās par 20 % un tad laikā no 2007. gada līdz IP saruka par 27 %. Patēriņš 2008. gadā un IP samazinājās pieprasījuma krituma rezultātā, jo īpaši 2008. gada otrajā pusē, ekonomikas krīzes dēļ.

               (73)

               Tā kā netika saņemtas piezīmes par patēriņu Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 100. apsvērums.

         4.4.   ĶTR, Korejas Republikas un Taivānas imports Eiropas Savienībā

   4.4.1.   Importa ietekmes kumulatīvais novērtējums

               (74)

               Jāatgādina, ka Korejas un Taivānas imports netika vērtēts kopā ar importu no ĶTR par dempinga cenām, jo, kā minēts pagaidu regulas 102. un 103. apsvērumā, IP Korejas un Taivānas imports netika veikts par dempinga cenām.

               (75)

               Jāatzīmē, ka, lai veiktu novērtējumu, vai šajā izmeklēšanā būtu jāveic importa no attiecīgajām valstīm kumulatīvs novērtējums, tika atsevišķi aplūkots katras valsts imports, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītos nosacījumus. Tā kā Korejas un Taivānas importa dempinga starpība bija mazāka par de minimis slieksni, tika secināts, ka Korejas un Taivānas imports nebūtu jāvērtē kopā ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Ievērojot šo secinājumu, minēto importu analizēja atsevišķi pagaidu regulas 147. līdz 152. apsvērumā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu.

         4.4.2.   Imports par dempinga cenām no ĶTR

               (76)

               Jāatgādina, ka provizoriski tika konstatēts, ka viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic produktu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām. Līdz ar to šis eksports tika izslēgts no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū. Atsevišķajās pārbaudēs, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika konstatēts, ka vēl viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā. Tādējādi arī šo eksportu izslēdza no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Līdz ar to dati par ĶTR importu par dempinga cenām tika pārskatīti.

                  2.   tabula

                           Imports par dempinga cenām no ĶTR

                           2005. g.

                           2006. g.

                           2007. g.

                           2008. g.

                           IP

                           Imports (tonnas)

                           4 350

                           11 926

                           31 223

                           39 072

                           38 404

                              Indekss

                              100

                              274

                              718

                              898

                              883

                           Tirgus daļa

                           2,4 %

                           5,6 %

                           11,9 %

                           16,3 %

                           18,8 %

                           Vidējā cena EUR/tonnā

                           2 783

                           1 705

                           1 524

                           1 574

                           1 532

                              Indekss

                              100

                              61

                              55

                              57

                              55

                              Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (77)

               Pēc datu pārskatīšanas attiecībā uz ĶTR importu par dempinga cenām tika konstatēts, ka tā apjoms attiecīgajā periodā ievērojami pieaudzis vairāk nekā astoņkārtīgi, bet vidējās importa cenas vienlaikus krasi sarukušas par 45 %.

         4.4.3.   Cenu samazinājums

               (78)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par cenu samazinājumu, tiek apstiprināta pagaidu regulas 110. un 111. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika. Tomēr, kā minēts iepriekš 31. apsvērumā, pēc atsevišķo pārbaužu veikšanas, kas sekoja pagaidu pasākumu noteikšanai, tika pārvērtēts cenu salīdzinājums ar līdzīgiem ražojuma veidiem. Pārvērtēšana apstiprināja, ka ĶTR imports tiek veikts par dempinga cenām, kas IP bija par 24,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

         4.5.   Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis

               (79)

               Jāatgādina, ka līdz ar to, ka tika konstatēts, ka imports no Korejas, Taivānas un diviem Ķīnas uzņēmumiem netiek veikts par dempinga cenām, tas nebūtu jāapvieno ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Tāpēc šo importu neņēma vērā, analizējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, un to novērtēja atsevišķi.

               (80)

               Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2005. gada līdz IP beigām.

               (81)

               Jāatgādina, ka kaitējuma aina bija skaidra jau provizoriskajā posmā un vairākumam kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija tendence samazināties: ražošanas apjoms (– 36 %), pārdošanas apjoms (– 29 %), pārdošanas cenas (– 9 %) un tirgus daļa (– 23 %). Turklāt arī ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte (– 16,3 procentpunkti) un naudas plūsma (– 141 %), krasi pasliktinājās, bet ieguldījumi būtiski samazinājās (– 89 %).

               (82)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, cenām, krājumiem, nodarbinātību, algām un darba ražīgumu, kā arī Savienības ražošanas nozares finanšu snieguma rādītājiem, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 114. līdz 126. apsvērumā izdarītie provizoriskie secinājumi.

               (83)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli, secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā izklāstīts pagaidu regulas 127. līdz 130. apsvērumā, tiek apstiprināts.

         5.   CĒLOŅSAKARĪBA

   5.1.   Ievadpiezīme

               (84)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr kas Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.

         5.2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

               (85)

               ĶTR imports par dempinga cenām attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Saskaņā ar pārskatītajiem datiem par ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām, kā aprakstīts 76. apsvērumā, importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR laikā no 2005. gada līdz IP palielinājās vairāk nekā astoņkārtīgi, un tā tirgus daļa pieauga aptuveni par 16 procentpunktiem. Patēriņš Savienībā minētajā periodā samazinājās par 7 %.

               (86)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ievērojami kritās (par 29 %), un tādēļ tirgus daļa samazinājās no 51,1 % līdz 39,2 %, proti, gandrīz par 12 procentpunktiem. Laikā no 2008. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par diviem procentpunktiem, turpretī importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās, lai gan pieprasījums Savienības tirgū samazinājās.

               (87)

               Attiecībā uz importu par dempinga cenām saskaņā ar pārskatītajiem datiem, kā aprakstīts 76. apsvērumā, attiecīgajā periodā tā cenas samazinājās par 45 % un bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Tādēļ Savienības ražošanas nozare, lai segtu izejvielu cenu pieaugumu, cenas paaugstināt nevarēja. Rezultātā, kā paskaidrots pagaidu regulas 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma rentabilitāte Savienības tirgū samazinājās – no peļņas 3 % apmērā 2005. gadā līdz zaudējumiem 13,3 % apmērā IP.

               (88)

               Izmeklēšanā arī noskaidrojās, ka lētā importa no ĶTR par dempinga cenām apjoma palielināšanās negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, samazinot cenas. Nepārtrauktais spiediens uz Savienības tirgu neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas izejvielu cenu sadārdzinājumam, jo īpaši 2008. gadā, kad izejvielu cenas sasniedza augstāko punktu. Tas izskaidro Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu un rentabilitātes samazināšanos.

               (89)

               Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas piezīmes par importa par dempinga cenām ietekmi, var apstiprināt, ka lētā ĶTR importa par dempinga cenām uzplūdiem bija būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli.

         5.3.   Citu faktoru ietekme

   5.3.1.   Bezdempinga imports

               (90)

               Attiecībā uz ĶTR bezdempinga importa ietekmi jāatgādina, ka tika konstatēts, ka divi Ķīnas ražotāji eksportētāji ASP importu Savienības tirgū neveic par dempinga cenām. Lai gan nevar izslēgt, ka šis imports, iespējams, zināmā mērā varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā apjomu un jo īpaši cenas, kas vidēji bija augstākas par dempinga importa cenām, minētā bezdempinga importa ietekme nav uzskatāma par tādu, kas izjauc cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         5.3.2.   Citi faktori

               (91)

               Jāatgādina, ka cēloņsakarības analīzē aplūkoja arī citus faktorus, proti, pieprasījuma attīstību Savienības tirgū, izejvielu cenu attīstību, Savienības ražošanas nozares ražošanu pašu vajadzībām, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājus, importu no citām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, un citu Savienības ražotāju sniegumu.

               (92)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka cēloņsakarības izvērtējums nepierāda to, ka uz Ķīnas importu netiek attiecināts citu faktoru, kas nav imports par dempinga cenām, izraisītais kaitējums. Konkrēti tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu veicināja tādi faktori kā pieprasījuma attīstība un izejvielu cenu kāpums, un tie netika ņemti vērā, izvērtējot cēloņsakarību.

               (93)

               Attiecībā uz pieprasījuma attīstību jāatgādina, ka, lai gan patēriņš samazinājās, ĶTR importa tirgus daļa tomēr pieauga. Attiecībā uz izejvielu cenu kāpumu jāatzīst, ka IP pirmajā pusē izejvielu cenas paaugstinājās, kā minēts pagaidu regulas 139. apsvērumā. Tomēr IP otrajā pusē cenas pazeminājās. Šīs izejvielu cenu svārstības ietekmēja visus uzņēmumus. Turklāt, ja nebūtu ĶTR lētā importa par dempinga cenām izraisītā spiediena, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pielāgot savas pārdošanas cenas atbilstīgi izejvielu cenu dinamikai. Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 138. līdz 140. apsvērums, un šis apgalvojums līdz ar to tiek noraidīts.

               (94)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu pašu vajadzībām vai Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141. līdz 143. apsvērums.

               (95)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka Savienības ražotāji nebūtu varējuši paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izejvielu izmaksu pārmaiņas, ņemot vērā lēto importu no Korejas un Taivānas.

               (96)

               Šajā sakarā, pirmkārt, jāatzīmē, ka Korejas un Taivānas importa cenas visā attiecīgajā periodā joprojām bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām. Otrkārt, importa apjoms no 2007. gada līdz IP beigām ievērojami samazinājās. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šā imports apjoms un cenas nevarēja būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma galvenais cēlonis, un tādējādi tas nevar izjaukt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ĶTR importu par dempinga cenām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (97)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par importu no trešām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. līdz 152. apsvērums.

               (98)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par citiem Savienības ražotājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 153. un 154. apsvērums.

               (99)

               Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares zemo rentabilitāti noteica tas, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu raksturo liela tā sauktā “divu posmu ražošanas procesa” klātbūtne, kā arī tas, ka Savienības ražošanas nozare esot kavējusies ieviest moderno, tā saukto “viena posma ražošanas procesu”.

               (100)

               Būtu jāatzīmē, ka ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares ražoto un pārdoto ražojumu klāsts lielā mērā pārklājas. Savienības ražošanas nozare izmanto tā saukto “divu posmu ražošanas procesu”, jo tas ļauj ražot konkrētus ražojumu veidus, kurus tirgū parasti pārdod par augstākām cenām. Kā skaidrots 85. līdz 89. apsvērumā, lēta ASP importa par dempinga cenām no ĶTR klātbūtne ietekmēja Savienības tirgu kopumā, izdarot ievērojamu lejupvērstu spiedienu uz cenām.

               (101)

               Tāpēc tiek secināts, ka divu atšķirīgu ražošanas procesu klātbūtne pati par sevi nevarēja būtiski ietekmēt peļņas normu, jo īpaši ņemot vērā cenu spiedienu, ko izraisīja ĶTR imports par dempinga cenām. Turklāt netika iesniegti vērā ņemami pierādījumi, kas apstiprinātu apgalvojumu, ka jaunāku tehnoloģiju trūkuma dēļ Savienības ražošanas nozarei radies būtisks kaitējums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (102)

               Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek secināts, ka ĶTR imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, un tiek apstiprināts pagaidu regulas 155. līdz 158. apsvērums.

         6.   SAVIENĪBAS INTERESES

   6.1.   Ievadpiezīme

               (103)

               Savienības interešu izvērtējums ir pielāgots, lai ņemtu vērā dempinga starpības pārskatīšanu saskaņā ar piezīmēm par provizoriskās informācijas atklāšanu un individuālajām pārbaudēm, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Tādējādi, ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, vairākumam ĶTR importa tiks noteikts maksājums aptuveni 5 % apmērā, kā minēts 63. apsvērumā.

         6.2.   Savienības ražošanas nozare

               (104)

               Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido četri ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un tieši nodarbina vairāk nekā 1 300 cilvēku ar ASP saistītu darbību veikšanai. Visi kaitējuma rādītāji, jo īpaši tie, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu, attiecīgajā periodā uzrādījuši negatīvas tendences. Arī nodarbinātība būtiski samazinājusies par 23 %, kas attiecīgajā periodā atbilst samazinājumam aptuveni par 400 pilna laika ekvivalentiem.

               (105)

               Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka fabrikas, kas bija dīkstāvē, pateicoties importam par dempinga cenām, nesen atkal atvērtas. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.

               (106)

               Tiek sagaidīts, ka galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam vēl pozitīvāk ietekmēs Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto tirgus daļu.

               (107)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 160. līdz 163. apsvērums.

         6.3.   Importētāji

               (108)

               Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izvērtējumā par pasākumu ietekmi uz importētājiem nav ņemtas vērā grūtības, kas saistītas ar strauju ASP piegādātāju maiņu. Šajā sakarā jāatzīst, ka piegādes avotu maiņa var prasīt zināmu laiku atkarībā no galīgā lietojuma veida. Tomēr būs pieejami citi avoti, tostarp imports no Korejas un Taivānas, kā arī imports no 63. un 64. apsvērumā minētajiem diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem netiks piemērots antidempinga maksājums. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja, un tiek apstiprināts provizoriskais secinājums par to, ka pasākumiem nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz importētājiem.

               (109)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 164. un 165. apsvērums.

         6.4.   Lietotāji

               (110)

               ASP lietotāji izrādīja lielu interesi par šo lietu. No 68 uzaicinātajiem lietotājiem 33 sadarbojās izmeklēšanā. Izmeklēšana parādīja, ka ASP no ĶTR iepērk 24 no 33 sadarbībā iesaistītajiem lietotājiem. 12 % šā importa veidoja imports no uzņēmumiem, saistībā ar kuriem netika konstatēts dempings.

               (111)

               Provizoriskajā posmā tika veikta analīze par pasākumu ietekmi uz lietotājiem, sagrupējot lietotājus četrās atsevišķās ražošanas nozarēs (riepu ražošana, autorūpniecība, virvju ražošana un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošana). Pirms pagaidu pasākumu noteikšanas veica četru lietotāju pārbaudes (divi riepu ražošanas, viens autorūpniecības un viens rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē). Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas turpmāka izmeklēšana noteica, kādā mērā pasākumi ietekmēs katru no nozarēm. Lai to panāktu, tika veikti vēl septiņu lietotāju papildu pārbaudes apmeklējumi uz vietas, kā minēts 5. apsvērumā. No 11 kopumā pārbaudītajiem lietotājiem pieci bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, tika pārskatīta pasākumu aplēstā ietekme uz lietotāju peļņas normu, ņemot vērā arī pārskatītās maksājumu likmes un to, ka tika atzīts, ka vēl viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām.

               (112)

               Attiecībā uz lietotājiem riepu ražošanas nozarē kopumā no riepu ražotājiem tika saņemtas četras atbildes uz anketas jautājumiem. Divus no viņiem pārbaudīja pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, bet vienu – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Saskaņā ar datiem, kas pieejami par šo nozari, ASP daļa tās ražošanas izmaksās ir samērā ierobežota – vidēji mazāka par 1 %. Tikai viens sadarbībā iesaistītais lietotājs importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tomēr viss minētais imports tika veikts no ĶTR uzņēmuma, attiecībā uz kuru netika konstatēts dempings. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamiem datiem, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi neietekmēs riepu ražošanas nozari.

               (113)

               No lietotājiem autorūpniecības nozarē (kuri galvenokārt ražo drošības jostas un gaisa spilvenus), kas IP veido 5 % no ĶTR izcelsmes ASP importa kopapjoma, kopumā tika saņemtas sešas atbildes uz anketas jautājumiem. Pārbaudīja divus uzņēmumus, vienu – pirms, bet vienu – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pēc pārbaudes apmeklējumiem autorūpniecības nozarē izmantoto Ķīnas ASP daļu pārskatīja, nosakot, ka tā ir 15 %. Pārbaudes apmeklējumi parādīja arī, ka kopumā uzņēmumi, kas izmanto ASP, veido vairāk nekā 30 % no sadarbībā iesaistīto uzņēmumu kopējā apgrozījuma, nevis 4 %, kā noteikts provizoriskajā posmā. Apstiprinājies, ka šīs nozares vidējā peļņa par ražojumiem, kuros izmanto ASP, ir aptuveni 3 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu noteikšana, visticamāk, nopietni neietekmētu autorūpniecības nozari kopumā, jo tā joprojām būtu rentabla, turklāt ĶTR nav galvenais piegādes avots.

               (114)

               No lietotājiem virvju ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas trīs atbildes uz anketas jautājumiem, un tika veikta viena uzņēmuma pārbaude pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Visi sadarbībā iesaistītie šīs nozares uzņēmumi ir MVU, un tie IP veidoja mazāk par 1 % ĶTR importa kopapjoma. Apstiprinājies, ka ASP uzņēmējdarbības daļa veido aptuveni 18 % no to kopējā uzņēmējdarbības apjoma. Provizoriski bija noteikts, ka vidējā peļņas norma, ko nozarē iegūst, izmantojot ASP, ir aptuveni 8 %. Tomēr pēc pārbaudes apmeklējuma un tam sekojošā anketu atbildēs iesniegto datu labojuma šīs nozares gūtā peļņas norma tika pārskatīta, nosakot to – 0,4 % apmērā. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka IP lielākā daļa importa (71 %) bija no ĶTR, bet 22 % importa izcelsme bija Korejā. Ņemot vērā pārskatīto maksājuma apmēru, tomēr ietekme uz šīs nozares uzņēmumiem, ja tie turpinātu ievest ASP no ĶTR, būtu ierobežota. Turklāt pastāv vairāki alternatīvi piegādes avoti.

               (115)

               Visbeidzot, no lietotājiem rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas 20 atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji veido 21 % ĶTR importa kopapjoma. Tika veiktas pārbaudes piecos uzņēmumos, vienā – pirms pagaidu pasākumu noteikšanas un četros – pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pamatojoties uz informāciju, kas par šo nozari pieejama pēc pārbaudes apmeklējumiem, ar ASP saistītās uzņēmējdarbības daļa tika pārskatīta, nosakot to 54 % apmērā no kopējās uzņēmējdarbības. Izmeklēšana parādīja, ka šie lietotāji galvenokārt iepērk ASP no ĶTR (42 %) un no Korejas (24 %), bet 29 % iegūst no piegādātājiem Savienībā un trešās valstīs. Dati, ko savāca pārbaudes apmeklējumos pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, noteica šīs nozares gūtās vidējās peļņas normas korekciju, nosakot to 17 % apmērā. Tomēr savāktie dati liecina, ka visai nozarei noteiktā vidējā peļņas norma neparāda situāciju MVU, kur IP peļņas norma vidēji bija negatīva (– 1,9 %). Sliktākā scenārija gadījumā, t. i., ja šie MVU pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, pret kuriem noteikti pasākumi, un nemaina piegādes avotu, to rentabilitāte, nosakot galīgos pasākumus, samazinātos no – 1,9 % līdz – 3,3 %. To noteiktu apstāklis, ka šo uzņēmumu ASP importa apjoms no ĶTR ir lielāks salīdzinājumā ar lieliem uzņēmumiem, kas joprojām saglabātu augstu rentabilitāti. Tomēr gaidāms, ka šie MVU varētu vismaz daļēji veikt iepirkumu no piegādātājiem, kam netiek piemēroti pasākumi.

               (116)

               Daži lietotāji apgalvoja, ka provizoriskajā izvērtējumā par Savienības interesēm antidempinga pasākumu ietekme uz to rentabilitāti noteikta par mazu. Tie apgalvoja arī, ka tiem būs grūti novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, un apšaubīja alternatīvu piegādes avotu atrašanas iespēju. Dažas ieinteresētās personas apšaubīja arī Savienības ražotāju spējas piegādāt vajadzīgos ražojumus. Visbeidzot, tika aplūkots jautājums par pasākumu negatīvo ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi – uz nodarbinātību Savienībā.

               (117)

               Attiecībā uz apgalvojumu par rentabilitāti izvērtējums, kā pamatā bija pārskatītie dati, ko noteica pārbaudes apmeklējumi pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tiešām parādīja, ka pasākumi negatīvi ietekmētu daļu virvju ražošanas un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozares, ja lietotāji, kas pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tiek piemēroti pasākumi, turpinātu to darīt un piegādes avotu nemainītu. Tomēr šī ietekme, visticamāk, būs ierobežota, ņemot vērā maksājuma samazināto līmeni un alternatīvu piegādes avotu esību.

               (118)

               Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka lietotāji nevarēs novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, izmeklēšana parādīja, ka dažās nozarēs cenu paaugstināšana patiešām var izrādīties problemātiska. Tomēr jāatgādina, ka, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, vairākumam importa no ĶTR maksājums tiks noteikts aptuveni 5 % apmērā, kā minēts iepriekš 103. apsvērumā. Tāpēc gaidāms, ka lietotāji varētu novirzīt vismaz daļu izmaksu pieauguma uz klientiem, un jebkurā gadījumā pat bez cenu pieauguma tiek lēsts, ka ietekme uz rentabilitāti būs diezgan ierobežota.

               (119)

               Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka Savienības ražošanas nozare nespētu piegādāt vajadzīgos ražojumus, ja tiktu noteikti antidempinga pasākumi, izmeklēšana parādīja, ka pagātnē Savienības ražotāju piegādēs noteiktiem lietotājiem ir bijušas vērojamas neatbilstības. Tomēr izmeklēšana nesniedza pierādījumus tam, ka šādas neatbilstības ir pastāvīgas. Attiecībā uz apgalvojumu par grūtībām mainīt piegādes avotu pārbaudes apmeklējumi patiešām parādīja, ka, pirms ražošanā lielā mērogā būs iespējams izmantot jaunu ASP, tai jāveic vairākas pārbaudes, lai pārliecinātos gan par jaunās izejvielas piemērotību iekārtām, gan par galaproduktu vajadzīgajiem kvalitātes standartiem. Pārbaudes procesa ilgums ir atkarīgs no galaprodukta lietojuma veida. Tāpēc jāatzīst, ka piegādātāju maiņa dažiem lietotājiem var būt ilgs un dārgs process, lai gan dažādā mērā atkarīgs no konkrētajiem ražojumiem. Pārbaudes apmeklējumi tomēr parādīja, ka daži uzņēmumi cenšas īstenot piegādātāju loka paplašināšanas stratēģiju, lai izvairītos no paļaušanās tikai uz vienu avotu.

               (120)

               Dažas ieinteresētās personas pievērsa uzmanību arī MVU situācijai, apgalvojot, ka MVU ir grūtības sameklēt izejvielu iegūšanas avotus, jo tie nesasniedz ražotāju prasīto minimālo pasūtījuma daudzumu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka grūtības saistībā ar minimālo pasūtījuma daudzumu, šķiet, uzņēmējdarbībā pastāv neatkarīgi no tā, vai tiek noteikti pasākumi. Tāpēc uzskatāms, ka maksājumu noteikšana pati par sevi neietekmēs jau izveidoto uzņēmēju savstarpējo uzņēmējdarbības veikšanas kārtību. Tāpēc šos apgalvojumus uzskatīja par nepamatotiem.

               (121)

               Visbeidzot, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu ticams avots, jo tās ražojumu klāsts ir nepilnīgs, kvalitāte ir zemāka, bet ražojumu cenas – augstākas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka pat tad, ja Savienības ražotāji nespētu piegādāt visu vajadzīgo ražojumu klāstu, pastāv alternatīvi piegādes avoti, kas ļautu papildināt ražojumu klāstu. Turklāt samērā zemais maksājuma līmenis neliegtu lietotājiem papildināt ražojumu klāstu, arī joprojām veicot importu no ĶTR. Arī nesen atkal atvērtajām fabrikām, kā minēts iepriekš, vajadzētu palīdzēt risināt šo problēmu, jo tas ļaus veltīt lielāku jaudu plašāka ražojumu klāsta ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (122)

               Attiecībā uz apgalvojumu par pasākumu ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi – uz nodarbinātību Savienībā, ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka ietekmei vajadzētu būt nenozīmīgai.

         6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (123)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes ASP importam.

         7.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

               (124)

               Tā kā netika saņemtas citas pamatotas piezīmes, kas mainītu secinājumu par kaitējuma novēršanas līmeni, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 183. apsvērums.

         7.2.   Galīgie pasākumi

               (125)

               Ievērojot iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes ASP importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī.

               (126)

               Ņemot vērā, ka dempinga starpība, kas noteikta Korejai un Taivānai, bija mazāka par de minimis līmeni, Korejas un Taivānas izcelsmes importam nav nosakāmi galīgie antidempinga maksājumi.

               (127)

               Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:

                           Uzņēmums

                           Kaitējuma novēršanas līmenis

                           Dempinga starpība

                           Antidempinga maksājuma likme

                              Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

                           57,1 %

                           5,1 %

                           5,1 %

                              Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

                           n. p.

                           0

                           0 %

                              Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

                           57,6 %

                           5,5 %

                           5,5 %

                           Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas iesaistījās sadarbībā

                           57,3 %

                           5,3 %

                           5,3 %

                              Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

                           n. p.

                           0

                           0 %

                              Oriental Industries (Suzhou) Ltd

                           53,2 %

                           9,8 %

                           9,8 %

                           Visi pārējie ĶTR uzņēmumi

                           57,6 %

                           9,8 %

                           9,8 %

               (128)

               Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Importētiem ražojumiem, kurus izgatavojis jebkurš cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp uzņēmumi, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

               (129)

               Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu izmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

               (130)

               Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kas bija ieceres pamatā ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja secinājumus.

               (131)

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem izlasē neiekļautajiem, bet sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kam citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārbaudi, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode.

         7.3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

               (132)

               Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskatāms, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā piemērots galīgais maksājums. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, anulē to provizoriski nodrošinātās summas daļu, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā.

         8.   PROCEDŪRAS PĀRTRAUKŠANA

               (133)

               Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz Korejas un Taivānas izcelsmes importu, procedūru attiecībā uz abām minētajām valstīm izbeidz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu augstas stiprības poliestera pavedieniem (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavedienam ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro 1. punktā minēto ražojumu, ko ražojuši turpmāk tabulā minētie uzņēmumi, neto cenai ar bezmaksas piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

               Uzņēmums

               Nodoklis (%)

                  Taric papildu kods

                  Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

               5,1

               A974

                  Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

               0

               A976

                  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

               5,5

               A975

               Pielikumā minētie uzņēmumi

               5,3

               A977

                  Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

               0

               A989

                  Oriental Industries (Suzhou) Ltd

               9,8

               A990

               Visi pārējie uzņēmumi

               9,8

               A999

         3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu.
   3. pants
   Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 478/2010 par tādu augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediena ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00, importu galīgi iekasē, piemērojot 1. pantā noteikto galīgā maksājuma likmi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atbrīvo.
   4. pants
   Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:

               —

               izmeklēšanas laikposmā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam) neeksportēja uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,

               —

               nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,

               —

               pēc izmeklēšanas perioda faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu, uz kuru ir balstīti pasākumi, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

         tad Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu, var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sarakstā, kuri nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā 5,3 % maksājuma likme.
   5. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2010. gada 29. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. PEETERS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 135, 2.6.2010., 3. lpp.

      (3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Brussels, Belgium.

      PIELIKUMS

         IZLASĒ NEIEKĻAUTIE ĶĪNAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS

            Taric papildu kods A977

                  Uzņēmuma nosaukums

                  Pilsēta

                  Heilongjiang Longdi Co., Ltd

                  Harbin

                  Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

                  Shaoxing

                  Sinopec Shanghai Petrochemical Company

                  Shanghai

                  Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

                  Wuxi


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/824 (2015. gada 27. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm

text:
               28.5.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/824
   (2015. gada 27. maijs),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (1), un jo īpaši tās 35. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 900/2008 (3) noteiktas analīzes metodes, kuras jāievēro ievedmuitas nodokļa aprēķināšanā dažiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, par pamatu ņemot piena tauku, piena olbaltumvielu, cietes/glikozes un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu tajos.

               (2)

               Ar minētajām analīzes metodēm pārbauda importētu pārstrādātu lauksaimniecības produktu sastāvu, kas norādīts importa deklarācijā. Ievedmuitas nodokļa lauksaimniecības komponentu daudzos gadījumos aprēķina, par pamatu ņemot deklarēto sastāvu. Analīzes metodes piemēro paraugiem, ko muitas dienesti ņēmuši no importētajām precēm.

               (3)

               Ja preču sastāvā ir deklarēti tikai piena tauki, to saturu importētos pārstrādātos lauksaimniecības produktos nosaka, izmantojot ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi. Ja preču sastāvā ir uzrādīti arī tauki, kas nav piena tauki, piena tauku saturu nosaka pēc sviestskābes procentuālās koncentrācijas, pieņemot, ka sviestskābes satura līmenis piena taukos ir nemainīgs. Pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, sviestskābes koncentrācija, kas izteikta kā metilbutirāts, piena taukos ir 4 %, un šajā sakarībā aprēķinā tiek piemērots koeficients 25. Abas metodes kvalifikācijas testos un ilgtermiņa pieredzē kopumā ir pierādījušas savu uzticamību.

               (4)

               Tomēr ražošanas procesa dēļ dažu piena produktu piena tauku saturā ir samazināts sviestskābes daudzums. Komisijas Kopīgais pētniecības centrs 2015. gada 13. marta ziņojumā (4) konstatēja, ka sviestskābes daudzums piena tauku saturā ir samazināts piena produktos, kas tiek iegūti krejošanas procesā, kulšanas procesā sviesta iegūšanai un siera gatavošanas procesā (piemēram, vājpienā, paniņās, sūkalās), un produktos, kas iegūti no to turpmākas pārstrādes (piemēram, vājpiena pulverī, piena olbaltumvielu koncentrātā, piena olbaltumvielu izolātā, saldo sūkalu pulverī, skābo sūkalu pulverī, sūkalu olbaltumvielu koncentrātā un sūkalu olbaltumvielu izolātā). Eksperimentāli pierādījumi liecina, ka no šiem produktiem izolēto piena tauku saturā esošā sviestskābes satura samazinājums ir aptuveni 50 %.

               (5)

               Ja šos piena produktus izmanto pārstrādātu lauksaimniecības produktu ražošanā, sviestskābes saturs ir samazināts arī piena taukos, kurus satur pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kas ražoti, izmantojot šos taukus. Ja netiek pievienoti citi piena produkti, pārstrādātajos lauksaimniecības produktos samazinājuma līmenis ir tāds pats.

               (6)

               Visiem piena produktiem, kuru saturā esošajos piena taukos ir samazināts sviestskābes daudzums, raksturīgs zems piena tauku saturs un augsts piena olbaltumvielu saturs sausnā. Minēto produktu vidējais piena olbaltumvielu saturs ir lielākoties vismaz astoņas reizes augstāks nekā to vidējais piena tauku saturs.

               (7)

               Sviestskābes daudzuma samazinājums nosaka to, ka analizētais piena tauku saturs, kurš ar līdz šim pieejamo metodi noteikts pārstrādātā lauksaimniecības produktā, var būt zemāks nekā piena tauku saturs, kas norādīts importa deklarācijā. Tādējādi produkts var tikt klasificēts, piemērojot papildu kodu, un ievedmuitas nodoklis var tikt aprēķināts atšķirīgi no tādu produktu ievedmuitas nodokļa, kuros sviestskābes saturs nav samazināts.

               (8)

               Lielākajā daļā gadījumu produkts ar zemāku piena tauku saturu, kas noteikts ar līdz šim piemēroto metodi, tiek klasificēts, piemērojot papildu kodu, un tādējādi ievedmuitas nodoklis ir zemāks nekā produktiem, kuros ir tāds pats piena tauku saturs, bet sviestskābes saturs nav samazināts. Tomēr dažos gadījumos produkts ar zemāku piena tauku saturu tiek klasificēts, piemērojot papildu kodu, uz kuru attiecas būtiski lielāks ievedmuitas nodoklis, līdz ar to nodoklis tiek nepamatoti palielināts.

               (9)

               Tāpēc būtu jāievieš alternatīva metode piena tauku satura noteikšanai attiecīgajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem.

               (10)

               Ar šo regulu ieviestajai metodei būtu jāattiecas tikai uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru saturā ir samazināts sviestskābes daudzums, attiecībā uz kuru var atrast piemērotu piena tauku satura noteikšanas metodi, ņemot vērā esošo zinātnisko informāciju. Jaunā metode nebūtu jāizmanto produktiem, kuriem līdz šim izmantotās analīzes metodes rezultāti ir uzticami, vai produktiem, kuriem nav iespējams atrast piemērotu piena tauku satura noteikšanas metodi, kas būtu tikpat pareiza un precīza.

               (11)

               Līdz šim pieejamā zinātniskā informācija liecina, ka sviestskābes satura samazinājuma pakāpi var ticami noteikt tikai pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuros piena olbaltumvielu saturs ir 30 % vai vairāk un piena saturs ir mazāks nekā 6 %. Minēto produktu pamatā ir vienīgi vājpiens, sūkalas, paniņas vai piena sastāvdaļas, kas ražotas no vājpiena, sūkalām vai paniņām, bez citu piena produktu pievienošanas.

               (12)

               Tas, ka sviestskābes saturs piena taukos ir samazināts par 50 %, nozīmē, ka sviestskābes saturs piena taukos, kas izteikts kā metilbutirāts, ir tikai 2 %, nevis 4 %. Tāpēc saskaņā ar jauno metodi piena tauku satura aprēķinā koeficienta 25 vietā būtu jāpiemēro koeficients 50.

               (13)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 900/2008.

               (14)

               Lai nodrošinātu ar šo regulu ieviesto grozījumu mērķu sasniegšanu, Komisijai ar šo regulu ieviestās analīzes metodes darbība būtu atkārtoti jānovērtē pēc tik ilga laika, kas ļautu tai no dalībvalstīm iegūt pietiekamu informāciju par minētās metodes piemērošanu. Minētajā informācijā būtu jāietilpst tikai elementiem, kas ir nepieciešami, lai novērtētu jaunās metodes darbību, un tās sniegšanai nebūtu jārada nevajadzīgs administratīvais slogs.

               (15)

               Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 900/2008 groza šādi:

               1)

               regulas 2. panta 3. punktā:

                           a)

                           punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “a)

                                       ja b) vai c) apakšpunktā nav noteikts citādi, piena tauku saturu masas procentos nosaka, izmantojot ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi;”

                                 ;

                           b)

                           punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:

                                       “c)

                                       ja tauki, kas nav piena tauki, arī ir deklarēti to preču sastāvā, par kurām iekasējama “lauksaimniecības komponenta” maksa, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā noteiktās kombinētās nomenklatūras otrajā daļā un trešās daļas I iedaļas 1. pielikumā, un šo preču sastāvā ir 30 % vai vairāk piena olbaltumu [olbaltumvielu], kas noteikti atbilstīgi šā panta 4. punktam, un mazāk nekā 6 % piena tauku, kā deklarējis deklarētājs, b) apakšpunktā noteiktās procedūras vietā piemēro tālāk minēto procedūru:

                                                   —

                                                   preču kopējo tauku saturu masas procentos nosaka saskaņā ar a) apakšpunktu,

                                                   —

                                                   piena tauku satura noteikšanai izmanto metodi, kas pamatojas uz ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi, pēc ekstrakcijas izdarot taukskābju metilesteru gāzes hromatogrāfiju. Ja atklāj piena tauku klātbūtni, to procentuālo īpatsvaru aprēķina, reizinot metilbutirāta procentuālo koncentrāciju ar 50, rezultātu reizinot ar preču kopējo tauku saturu masas procentos un dalot ar 100.”

                                 ;

               2)

               iekļauj šādu 4.a pantu:
               “4.a pants
               1.   Dalībvalstis līdz 2017. gada 17. decembrim sniedz Komisijai informāciju par tādas analīzes rezultātiem, kura veikta saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktā paredzētajām procedūrām un kura attiecas uz precēm ar piena olbaltumu [olbaltumvielu] saturu 30 % vai vairāk, kurš noteikts saskaņā ar 2. panta 4. punktu un deklarēts muitā no 2015. gada 17. jūnija līdz 2017. gada 17. jūnijam.
               2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju paziņo elektroniski un tajā ietver šādus elementus:

                           a)

                           muitas deklarācijas pieņemšanas datums;

                           b)

                           attiecīgo preču daudzums;

                           c)

                           attiecīgo preču tarifa klasifikācija;

                           d)

                           deklarētais papildu kods un – attiecībā uz precēm, kurām piemērota 2. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktā metode, – papildu kods, kas piemērojams, pamatojoties uz minētās metodes rezultātiem;

                           e)

                           piena olbaltumu [olbaltumvielu] saturs, kas noteikts, izmantojot 2. panta 4. punktā minēto analīzes metodi;

                           f)

                           norāde uz analīzes metodi, kas izmantota, lai noteiktu piena tauku saturu saskaņā ar 2. panta 3. punktu;

                           g)

                           kopējais tauku saturs, kas noteikts, izmantojot 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto analīzes metodi;

                           h)

                           piena tauku saturs, kas noteikts, izmantojot vienu no 2. panta 3. punktā minētajām analīzes metodēm;

                           i)

                           attiecīgā gadījumā tādu citu tauku veids, kas nav piena tauki un ko satur pārstrādātais lauksaimniecības produkts.

                     3.   Pamatojoties uz informāciju, kas saskaņā ar 1. un 2. punktu saņemta no dalībvalstīm, Komisija dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par 2. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktās procedūras darbību. Komisija iesniedz ziņojumu līdz 2018. gada 17. jūnijam.”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 27. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

      (2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (3)  Komisijas 2008. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (OV L 248, 17.9.2008., 8. lpp.).

      (4)  Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2015. gada 13. marta ziņojums Technical analysis of anomalies in respect of the test set out in point (b) of Article 2(3) of Regulation (EC) No 900/2008 for the determination of milk fat content in processed agricultural products for the purpose of establishing import duties, when fats other than milk fats are present (ISBN 978-92-79-45593-3, ISSN 1831-9424, DOI 10.2787/781672, EUR 27105, Opoce LA-NA-27105-EN-N).