title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1106/2013 ( 2013. gada 5. novembris ), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

text:
               8.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 298/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1106/2013
   (2013. gada 5. novembris),
   ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 9. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 3. maijā ar Regulu (ES) Nr. 418/2013 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam Eiropas Savienībā (“Savienība”).

               (2)

               Izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 28. jūnijā iesniedza sūdzību to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās produkcijas Savienībā.

               (3)

               Paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā konkrētu attiecīgās valsts izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam Komisija ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 (3) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu un ar Regulu (ES) Nr. 861/2013 (4) noteica galīgo kompensācijas maksājumu.

         2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (4)

               Izmeklēšanas pagaidu posmā tika veikta Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju atlase. Pagaidu posmā tika paredzēta arī nesaistīto importētāju atlase. Tomēr divi no trim atlasītajiem importētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc importētāju atlasi nebija iespējams izmantot. Tāpēc, lai nonāktu līdz galīgajiem konstatējumiem, sevišķi par Savienības interesēm, tika izmantota visa pieejamā informācija par visiem importētājiem, kuri sadarbojās.

               (5)

               Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlasi nevar uzskatīt par reprezentatīvu, jo Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma noteikšanai nav izmantots to ražotāju tirdzniecības apjoms, kuri neiesniedza sūdzību. Minētais apgalvojums tika noraidīts, jo izlase tika veidota, pamatojoties uz atbildēm, kas saņemtas no visiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, neatkarīgi no tā, vai tie reprezentativitātes noteikšanas laikā atbalstīja sūdzību, un izlase tika veidota, pamatojoties uz ražošanas apjomu.

               (6)

               Viens ar Savienības ražotāju saistīts ražotājs eksportētājs iebilda pret sūdzību un pieprasīja individuālu pārbaudi, jo mazo eksporta apjomu dēļ tas netika iekļauts ražotāju eksportētāju izlasē. Arī pats Savienības ražotājs mazo ražošanas apjomu dēļ netika iekļauts Savienības ražošanas nozares izlasē. Komisija noteica individuālas pārbaudes, bet ražotājs eksportētājs atsauca pieprasījumu.

               (7)

               Septiņi izlasē neiekļauti Indijas ražotāji eksportētāji pieprasīja individuālu pārbaudi. Divi no tiem atbildēja uz anketas jautājumiem, bet pieci ne. No diviem ražotājiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, viens atsauca individuālās pārbaudes pieprasījumu. Rezultātā Komisija ir izskatījusi viena izlasē neiekļauta Indijas ražotāja eksportētāja pieprasījumu:

                           —

                              KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

               (8)

               Pagaidu posmā netika konstatēts, ka kāds no sākotnēji atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem būtu iesniedzis pietiekami uzticamu informāciju, tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants. Komisija nolēma papildināt izlasi ar trim uzņēmumiem, pamatojoties uz to eksporta apjomiem un vēlmi sadarboties, kas tika pausta pēc procedūras sākšanas. Rezultātā Komisija ir izskatījusi atbildes uz anketas jautājumiem un veikusi šādu Indijas ražotāju eksportētāju pārbaudes apmeklējumus:

                           —

                              Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,

                           —

                              Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,

                           —

                              Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

               (9)

               Izņemot iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 4. līdz 7. un 14. apsvērums.

         3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (10)

               Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam (“attiecīgais periods”).

         4.   Turpmākā procedūra

               (11)

               Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas, proti, trīs atlasītie ražotāji eksportētāji, viens ražotājs eksportētājs, kurš atsauca individuālās pārbaudes pieprasījumu, un 11 lietotāji, iesniedza piezīmes. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

               (12)

               Komisija informēja ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ierosināt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu konkrētu attiecīgās valsts izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam un to summu galīgu iekasēšanu, kuras nodrošina pagaidu maksājums (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

               (13)

               Ņemot vērā piezīmes, kas saņemtas pēc galīgās informācijas izpaušanas, Komisija darīja zināmu ieinteresētajām personām izmaiņas konstatējumos par konkrētu ražotāju eksportētāju dempinga līmeni. Personām atkal tika atvēlēts laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes par papildu informācijas izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. Viena ieinteresētā persona – sūdzības iesniedzējs – kritizēja to, ka konstatējumi par konkrētu ražotāju eksportētāju dempinga līmeni mainīti, pamatojoties uz jauniem datiem un piezīmēm, kas saņemtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas un izmeklēšanas noslēguma posmā. Tā arī apgalvoja, ka ir pārkāptas tās procesuālās tiesības.

               (14)

               Komisija tomēr uzskata, ka tai jāņem vērā piezīmes, kas saņemtas no ieinteresētajām personām, un, ja piezīmes ir pamatotas, pēc vajadzības jāmaina konstatējumi. Nevienā no šiem gadījumiem dempinga noteikšanai netika izmantoti jauni nepārbaudīti dati. Turklāt visu personu procesuālās tiesības tika ievērotas, jo tās tika pienācīgi un laikus informētas un tām bija atvēlēts vienāds termiņš piezīmju iesniegšanai.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (15)

               Kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:

                           —

                           ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

                           —

                           ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

                     ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir attiecīgajā valstī.

               (16)

               Daži lietotāji izteica bažas par to, ka acīmredzami netiek nošķirti attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma dažādie veidi, jo visos ražojuma veidos ir plašs ražojumu klāsts. Tika izteiktas īpašas bažas attiecībā uz to, kā izmeklēšanā varētu nodrošināt visu veidu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpat kā vairumā izmeklēšanu attiecīgā ražojuma definīcija attiecas uz dažādiem ražojuma veidiem, kam ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Apstāklis, ka šīs īpašības var atšķirties atkarībā no ražojuma veida, nudien var novest pie tā, ka jāapskata daudzi dažādi veidi. Arī šajā izmeklēšanā tā ir. Komisija ņēma vērā atšķirības starp ražojuma veidiem un nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu. Katram ražojuma veidam, ko ražoja un pārdeva Indijas ražotāji eksportētāji, un katram veidam, ko ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika piešķirts unikāls ražojuma kontrolnumurs (“PKN”). Numurs bija atkarīgs no ražojuma galvenajām īpašībām, šajā gadījumā – no tērauda kategorijas, stiepes izturības, pārklājuma, virsmas, diametra un formas. Tāpēc uz Savienību eksportēto stiepļu veidus, pamatojoties uz PKN, salīdzināja ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare un kam ir vienādas vai līdzīgas īpašības. Visi šie veidi atbilda attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijai paziņojumā par procedūras sākšanu (5) un pagaidu regulā.

               (17)

               Viena persona atkārtoti apgalvoja, ka tā sauktie “ļoti tehniskie” ražojuma veidi atšķiras un nav savstarpēji aizstājami ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tādēļ tie būtu jāizslēdz no ražojuma definīcijas. Saskaņā ar judikatūru, nosakot, vai ražojumi ir tik līdzīgi, ka uzskatāmi par vienu ražojumu, ir jāizvērtē, vai tiem ir vienādas tehniskās un fizikālās īpašības, viens un tas pats galalietojums un vienāda cenas un kvalitātes attiecība. Šajā sakarā būtu jāizvērtē arī aizstājamība un konkurence starp šiem ražojumiem (6). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka “ļoti tehniskajiem” ražojuma veidiem, kurus minēja attiecīgā persona, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā citiem ražojumiem, uz ko attiecas izmeklēšana. Tie ir izgatavoti no nerūsējoša tērauda, tās ir stieples, ražošanas process ir līdzīgs, tiek izmantotas līdzīgas iekārtas, tā ka ražotāji atkarībā no pieprasījuma var pārslēgties no viena ražojuma varianta ražošanas uz citu. Tādēļ, lai arī dažādi stiepļu veidi savstarpēji nav tieši aizstājami un tieši nekonkurē, ražotāji konkurē par līgumiem, kas attiecas uz plašu nerūsējošā tērauda stiepļu klāstu. Turklāt šiem ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji eksportētāji, izmanto līdzīgu ražošanas metodi. Tāpēc šo apgalvojumu nevar pieņemt.

               (18)

               Atbildot uz galīgo izpausto informāciju, viena persona apgalvoja, ka analīze, ko Komisija veikusi, lai noteiktu, vai izmeklēšana būtu jāattiecina uz tā saucamajiem ļoti tehniskajiem ražojuma veidiem, nav bijusi pietiekama. Šis arguments tika noraidīts. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ļoti tehniskie ražojuma veidi ietilpst ražojuma definīcijā, kā apliecināts 17. apsvērumā. Minētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka vienlaikus ir jāizpilda visi Tiesas judikatūrā minētie kritēriji; tas ir aplami. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (7) Komisijai, nosakot ražojumu klāstu, ir plaša rīcības brīvība, un tai novērtējumā jāizmanto virkne Tiesas izstrādāto kritēriju. Bieži, tāpat kā šajā lietā, daži kritēriju var būt pretrunīgi; šādā situācijā Komisijai ir jāveic vispārējs novērtējums, ko tā šajā gadījumā ir izdarījusi. Tādēļ šī ieinteresētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka visām ražojuma veidu īpašībām ir jābūt kopīgām, lai tie atbilstu viena un tā paša ražojuma definīcijai.

               (19)

               Daži lietotāji apgalvoja, ka tā sauktās 200. sērijas nerūsējošā tērauda stieples būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Konkrēti tie apgalvoja, ka šādu veidu Savienības ražošanas nozare faktiski neražo. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots. Pirmkārt, ja ražošanas process ir tāds, ka Savienības ražotāji varētu sākt ražot attiecīgā ražojuma veidu, tad fakts, ka konkrētu ražojuma veidu Savienības ražošanas nozare neražo, nav pietiekams iemesls, lai to izslēgtu no izmeklēšanas. Otrkārt, tāpat kā attiecībā uz ļoti tehniskām stieplēm, tika konstatēts, ka šiem attiecīgā ražojuma veidiem ir identiskas vai līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, salīdzinot ar citiem līdzīga ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. Tāpēc šo apgalvojumu nevar pieņemt.

               (20)

               Lietotāji arī apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj stiepļu stieņi. Tomēr stiepļu stieņi ir izejmateriāls, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, bet tos var izmantot dažādu ražojumu, piemēram, savienotājelementu un naglu, ražošanā. Tāpēc pretēji attiecīgajam ražojumam stieņi nav uzskatāmi par gataviem tērauda ražojumiem. Aukstās formēšanas ražošanas procesā stiepļu stieņus, līdzīgi kā citus ražojumus, var pārveidot par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, stiepļu stieņus nevar iekļaut ražojuma klāstā pamatregulas nozīmē.

               (21)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, ar šo tiek apstiprināta attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcija pagaidu regulas 21. līdz 24. apsvērumā.

         C.   DEMPINGS

   1.   Ievads

               (22)

               Veicot pārbaudes apmeklējumus triju sākotnēji atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju telpās un pēc tam analizējot apkopoto informāciju, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi bija iesnieguši informāciju, ko nevarēja uzskatīt par pilnībā uzticamu. Komisija turpināja izmeklēšanu, kurā analizēja visu informāciju, kas tika iesniegta pēc pagaidu informācijas izpaušanas un uzklausīšanās pēc tam.

               (23)

               Kā norādīts pagaidu regulas 26. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka vienam ražotājam eksportētājam izmaksas, kas tika paziņotas, atbildot uz anketas jautājumiem, neatbilda uzņēmuma iekšējai izmaksu reģistrācijas sistēmai. Uzņēmums apgalvoja, ka neatbilstību izraisījušas reģistrācijas kļūdas un krājumu vērtēšanas metodes, kas iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā un publicētajos gada pārskatos atšķīrušās.

               (24)

               Kā skaidrots pagaidu regulas 28. apsvērumā, lai gan iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā ietvertie dati atbilda revidētajiem uzņēmuma līmenī sagatavotajiem finanšu pārskatiem, pārbaudes apmeklējuma laikā nebija iespējams konstatēt atbilstību starp datiem iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā attiecībā uz stiepļu iedalījumu un izmaksu tabulās, ko uzņēmums īpaši sagatavoja, atbildot uz izmeklēšanas anketas jautājumiem. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika uzskatīts, ka šīs antidempinga izmeklēšanas vajadzībām būtu jāizmanto informācija no iekšējās izmaksu reģistrācijas sistēmas.

               (25)

               Tādēļ Komisija, izmantojot ražotāja eksportētāja iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā pieejamos faktus, provizoriski koriģēja izmaksu datus, kas bija sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem.

               (26)

               Kā norādīts pagaidu regulas 27. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iekšējās izmaksu reģistrācijas sistēmas dati neesot uzticami un ka tos nevajadzētu izmantot izmeklēšanas vajadzībām. Uzņēmums norādīja vairākas kļūdas un konceptuālas problēmas, kas saistītas ar iekšējā sistēmā reģistrētajām skaitliskajām vērtībām, uz kurām Komisija bija pamatojusi savu izmaksu korekciju. Uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis balstīt analīzi uz izmaksām, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem. Turklāt vēlāk, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, uzņēmums izskaidroja, kāda ir atbilstība starp izmaksu skaitliskajām vērtībām iekšējā reģistrācijas sistēmā pa ražojuma grupām un atbildēm uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to un ņemot vērā pierādījumus, kas savākti apmeklējuma laikā, atsevišķas ražošanas izmaksas, kuras uzņēmums ziņoja sākumā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, varētu pieņemt.

               (27)

               Tomēr, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, dažas izmaksas, piemēram, pieskaitāmās izmaksas un finanšu izmaksas, ko uzņēmums norādījis atbildēs uz anketas jautājumiem, nevar uzskatīt par uzticamu avotu izmeklēšanas vajadzībām. Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar 2. panta 5. punktu šīs izmaksas būtu jāsadala, pamatojoties uz uzņēmuma kopējo apgrozījumu un pārdoto preču izmaksām. Pamatojoties uz iepriekšminēto, lielāko daļu izmaksu, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem, varētu pieņemt, un izmeklēšanas noslēguma posmā uzņēmums piekrita apgrozījuma sadalījumam. Pēc iepakošanas izmaksu un konkrētu pieskaitāmo izmaksu pārskatīšanas dempinga starpība bija mazāka. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pamatregulas 18. pants vairs nebūtu jāpiemēro, lai noteiktu šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību.

               (28)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka otrā ražotāja eksportētāja izejmateriālu iegāde un patēriņš, kas norādīti atbildēs uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja krājumu pārvaldības sistēmas datiem. Konkrēti, izrādījās, ka abos informācijas avotos sadalījums pa tērauda kategorijām ir atšķirīgs. Komisija konstatēja, ka tērauda kategorija ir galvenais faktors, pēc kura noteikt galaražojuma izmaksas, un ka neuzticama informācija par tērauda kategoriju varētu nopietni traucēt atsevišķu ražojuma veidu izmaksu un pārdošanas cenu noteikšanu un tādējādi maldināt, un vairākkārt darīja zināmu ražotājam eksportētājam šos pamatapsvērumus.

               (29)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 31. apsvērumā, ražotājs eksportētājs tomēr apgalvoja, ka Komisijas veiktā pārbaudes apmeklējuma laikā ievāktās datnes ar informāciju par izejmateriālu iegādi bijušas nepilnīgas, jo citas uzņēmuma vienības bija veikušas izejmateriālu papildu iegādes, taču tās netika reģistrētas un nebija iekļautas pārbaudes apmeklējuma laikā ievāktajās datnēs, ko Komisija pārbaudīja. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās nesakritības starp tērauda kategorijām radušās tāpēc, ka dažas tērauda kategorijas daļēji pārklājās un daži ražošanas procesa posmi nebija izsekojami atsevišķu tērauda kategoriju līmenī.

               (30)

               Pagaidu regulas 32. apsvērumā Komisija tomēr norādīja, ka iepriekš minētie uzņēmuma apgalvojumi par izejmateriālu papildu iegādi nav pamatoti un nekādā ziņā nav pietiekami, lai izskaidrotu atsevišķu tērauda kategoriju līmenī novērotās neatbilstības. Komisija arī norādīja, ka uzņēmums ir apgalvojis, ka nav iespējams precīzi izsekot atsevišķām tērauda kategorijām visos ražošanas procesa posmos. Šis atzinums vēl vairāk mazināja tērauda kategoriju reģistrācijas sistēmas uzticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija tāpēc provizoriski tika uzskatīta par maldinošu.

               (31)

               Pagaidu regulas 33. apsvērumā Komisija pauda uzskatu, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav uzticama, tāpēc to pagaidām nevajadzētu ņemt vērā, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Reģistrācijas sistēma kopumā bija neuzticama, tāpēc konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz reģistrētajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām.

               (32)

               Pēc pagaidu konstatējumu publicēšanas, uzņēmums apstrīdēja šo pagaidu pieeju kopumā, bet joprojām nevarēja piedāvāt atbilstību “viens pret vienu” PKN līmenī. Tomēr vēlāk izmeklēšanas gaitā uzņēmums piedāvāja pietiekamu atbilstības pakāpi, izejmateriālus sagrupējot pēc nerūsējošā tērauda galvenajām kategoriju sērijām pēc ķīmiskā sastāva (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Uzņēmums piedāvāja arī alternatīvu grupēšanas veidu, kurā par papildu grupēšanas faktoru tika iekļauts galalietojums. Tomēr, tā kā galīgo galalietojumu nevar pārbaudīt, tad Komisija pārrēķināja dempinga starpību, pamatojoties uz tērauda kategorijām, sagrupētām pēc ķīmiskā sastāva, izsakot tās tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Tērauda kategoriju sērijas ir plaši izmantots, objektīvs un pārbaudāms kritērijs, jo attiecībā uz šo uzņēmumu PKN kodu izmantošana neļauj panākt pilnīgu atbilstību un tāpēc tā nespēj nodrošināt taisnīgu, uz uzticamiem datiem balstītu salīdzinājumu pamatregulas nozīmē.

               (33)

               Uzņēmuma iesniegtā papildu informācija tomēr nenodrošināja iespēju rast atbilstību starp datiem pietiekami detalizētā līmenī, kas vajadzīgs izmeklēšanai, tāpēc tiek saglabāts pagaidu secinājums, ka uzņēmuma izsekojamības sistēmas nav pietiekami uzticamas, un galīgajai ražošanas izmaksu noteikšanai un dempinga starpības aprēķiniem tiek piemērots pamatregulas 18. pants, tādējādi pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto pieeju.

               (34)

               Kā norādīts pagaidu regulas 34. apsvērumā, attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju Komisija pārbaudes apmeklējuma laikā arī konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu plūsmām, kas norādīta atbildēs uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja grāmatvedības sistēmā ietvertajiem datiem. Izrādījās, ka sadalījums pa tērauda kategorijām katrā no diviem avotiem bija atšķirīgs.

               (35)

               Kā norādīts pagaidu regulas 35. apsvērumā, lai gan ražotājs eksportētājs atzina dažas kļūdas atbildēs uz anketas jautājumiem, tas apgalvoja, ka neatbilstību starp izejmateriālu kopējiem daudzumiem varētu novērst, ņemot vērā krājumu pārmaiņas. Tomēr uzņēmums arī apgalvoja, ka tērauda kategorijas daļēji pārklājas, tāpēc precīza atbilstība starp visām atsevišķajām tērauda kategorijām nav iespējama. Piezīmēs par pagaidu konstatējumiem tas norādīja arī, ka dažreiz pārdošanas rēķinā norādītā tērauda kategorija neatbilst faktiskajai eksportētā tērauda kategorijai. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda nozarē tērauda kategorijas netiek izmantotas precīzi, bet publicētais tērauda kategoriju ķīmiskais sastāvs ir citāds nekā reālajiem ražojumiem. Uzņēmums apgalvoja, ka, ņemot vērā šos skaidrojumus, Komisijas identificētie trūkumi attiektos tikai uz nenozīmīgu daļu no uzņēmuma eksporta.

               (36)

               Komisija uzskatīja, ka konstatēto neatbilstību apjomu nav iespējams izskaidrot ar neregulārām neprecizitātēm. Gluži pretēji, izvirzītie argumenti veicinājuši uzņēmumā izmantotās tērauda kategoriju reģistrācijas sistēmas kopējās uzticamības mazināšanos, jo īpaši ņemot vērā to, ka galīgā ražojuma cenas noteikšanā tērauda kategorijai ir izšķirīga nozīme.

               (37)

               Tomēr vēlāk izmeklēšanā uzņēmums apgalvoja, ka tad, ja Komisija nepieņem uzņēmuma sākotnējos datus par tērauda kategorijām, precīzāku rezultātu varētu iegūt, ja tā vietā apvienotu visus PKN, kā tas ticis darīts pagaidu posmā, Komisija grupētu tikai tās konkrētās tērauda kategorijas, starp kurām ir konstatētas neatbilstības, vai arī tērauda kategorijas pēc to ķīmiskā sastāva, izteiktas tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Uzņēmums piedāvāja arī vēl vienu citu metodi, kā 300. sērijā tērauda kategorijas sagrupēt mazākās apakšgrupās.

               (38)

               Komisija tādējādi pārrēķināja dempinga starpību, pamatojoties uz nerūsējošā tērauda grupām, kuru pamatā ir ķīmiskais sastāvs, izteiktām tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā), ievērojot to pašu metodi, kas aprakstīta 30. apsvērumā. Tērauda kategoriju sērijas ir plaši izmantots, objektīvs un pārbaudāms kritērijs, jo attiecībā uz šo uzņēmumu PKN kodu izmantošana neļauj panākt pilnīgu atbilstību un tāpēc tā nespēj nodrošināt taisnīgu, uz uzticamiem datiem balstītu salīdzinājumu pamatregulas nozīmē.

               (39)

               Uzņēmuma iesniegtā papildu informācija tomēr nenodrošināja iespēju rast atbilstību starp datiem pietiekami detalizētā līmenī, kas vajadzīgs izmeklēšanai, tāpēc tiek saglabāts pagaidu secinājums, ka uzņēmuma izsekojamības sistēmas nav pietiekami uzticamas, un galīgajai ražošanas izmaksu noteikšanai un dempinga starpības aprēķiniem tiek piemērots pamatregulas 18. pants, tādējādi pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto pieeju.

               (40)

               Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma grupēšana tērauda kategorijās nav ļāvusi Komisijai veikt pareizu rentabilitātes pārbaudi, lai katram PKN noteiktu normālo vērtību.

               (41)

               Komisija savu analīzi veic līmenī, kas atbilst eksportētāju un Savienības ražotāju iekšējās grāmatvedības sistēmām, un tādējādi ir iespējams pamatot reģistrētās skaitliskās vērtības. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

               (42)

               Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 37. un 38. apsvērums.

         2.   Normālā vērtība

               (43)

               Vienam ražotājam eksportētājam, kuram piemēro pamatregulas 18. pantu, pēc ražošanas izmaksu atkārtotas novērtēšanas tika pārskatīta normālās vērtības noteikšana. Noslēguma posmā ražošanas izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz reģistrētajām ražošanas izmaksām, kurām, izmantojot pamatregulas 2. panta 5. punktā atļauto izmaksu sadales metodi, tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, ieskaitot finanšu izmaksas.

               (44)

               Tika konstatēts, ka trim jaunatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un ražotājam eksportētājam, kam tika noteikta individuāla pārbaude, pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū kopumā bijuši reprezentatīvi un tie ir vismaz 5 % no uzņēmuma kopējā eksportam pārdotā apjoma uz Savienību. Tā pati reprezentativitātes pārbaude saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika veikta arī par katru ražojuma veidu, ko iekšzemes tirgū pārdevuši jaunatlasītie ražotāji un kas, kā tika konstatēts, ir salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem.

               (45)

               Nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP laikā, Komisija arī pārbaudīja, vai katra jaunatlasītā ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un tā ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, kuram noteikta individuāla pārbaude, var uzskatīt par pārdotu parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

               (46)

               Attiecībā uz vienu jaunatlasīto ražotāju eksportētāju tika konstatēts, ka uzņēmuma sākotnēji iesniegtais izmaksu sadalījums nav pienācīgs, jo tajās nav ņemts vērā stieples biezums, kas ir svarīgs izmaksu faktors. Vienojoties ar uzņēmumu, izmaksu sadalījuma metode tika koriģēta.

               (47)

               Attiecībā uz otru jaunatlasīto ražotāju eksportētāju dempinga starpības noteikšanā tika labota pārrakstīšanās kļūda. Turklāt ražotājs lūdza Komisiju veikt papildu pielāgojumus rentabilitātes pārbaudē un cenu korekcijās. Šīs prasības netika atzītas par pamatotām.

               (48)

               Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kam tika noteikta individuāla pārbaude, tika labota pārrakstīšanās kļūda aprēķinos. Tas pats ražotājs eksportētājs iesniedza vēl citus apgalvojumus par to, kā Komisija noteikusi pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu apmēru un iekšzemes transporta izmaksas, un pieprasīja tās koriģēt, ņemot vērā attiecīgā ražojuma fizikālās atšķirības iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Ražotāja eksportētāja pieprasītās korekcijas tika noraidītas, jo aprēķini tika balstīti uz uzņēmuma iesniegto izmaksu datiem, kas bija pārbaudīti pārbaudes apmeklējumā, un apgalvojums par fiziskajām atšķirībām nebija pamatots.

               (49)

               Tādējādi tiek apstiprināta normālās vērtības noteikšanas metodoloģija, kas aprakstīta pagaidu regulas 39. līdz 48. apsvērumā un tika piemērota trim jaunatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un ražotājam eksportētājam, kam tika noteikta individuāla pārbaude.

         3.   Eksporta cena

               (50)

               Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju pēc tā pieprasījuma tika labotas dažas pārrakstīšanās kļūdas, kas bija saistītas ar to, ka dempinga aprēķinos dažos gadījumos izmantots nepareizs valūtas maiņas kurss un kļūdas pēc iekļauta pārdošana grupas iekšienē.

               (51)

               Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju dempinga aprēķinos tika ņemta vērā pārdošana ar saistīta Savienības uzņēmuma starpniecību.

               (52)

               Viens jaunatlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā ieguvumi no DEPB un DDS subsīdiju shēmām bija jāpieskaita pie eksporta cenām.

               (53)

               Cits jaunatlasītais ražotājs eksportētājs ziņoja, ka guvis labumu no DDS subsīdiju shēmas negatīvu cenu korekciju veidā, tādējādi mākslīgi paaugstinot eksporta cenas.

               (54)

               Komisija analizēja abu uzņēmumu cenu politiku Savienības tirgū un izdarīja konstatējumus, piemērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, tāpēc tālāki pielāgojumi nav vajadzīgi. Tāpēc pirmā uzņēmuma apgalvojums tika noraidīts un otrā uzņēmuma ziņotās korekcijas netika ņemtas vērā.

               (55)

               Viens jaunatlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā eksporta cenas būtu jākoriģē uz augšu, lai saskaņotu tās ar cenām iekšzemes tirgū, jo pārdošana iekšzemes tirgū notikusi ar pašu zīmolu, piesaistot augstākas cenas. Uzņēmums tomēr nevarēja pamatot to, ka rēķini, par ko bija apgalvojums, patiešām attiektos uz pārdošanu ar pašu zīmolu, tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

               (56)

               Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 50. līdz 52. apsvērums.

         4.   Salīdzinājums

               (57)

               Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka ražošanas izmaksu noteikšanā nav izmantoti PKN, arī pret eksporta cenām būtu jāieņem šāda attieksme un salīdzināšanai ar normālo vērtību būtu bijusi jāizmanto viena un tā pati eksporta cena.

               (58)

               Komisija izmeklēšanā centās iegūt izmaksu un eksporta cenu datus uz PKN pamata, taču nesaņēma no attiecīgā uzņēmuma atbilstības noteikšanai vajadzīgo informāciju, kas būtu ļāvusi noteikt uzticamu informāciju par ražošanas izmaksām uz PKN pamata. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka ar PKN reģistrēto eksporta cenu līmeņos nav nepilnību, tāpēc, lai noteiktu faktiskās eksporta cenas, nebūtu atbilstīgi piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija uzskata, ka izmeklēšanas standartiem, kam jānodrošina taisnīgs salīdzinājums, neatbilst ziņoto cenu detalizācijas pakāpes samazināšana, tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

               (59)

               Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 53. līdz 55. apsvērums.

         5.   Dempinga starpības

               (60)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra atlasītā uzņēmuma līdzīgajam ražojumam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu.

               (61)

               Diviem no trim sākotnēji atlasītajiem ražotājiem tika piemērots pamatregulas 18. pants, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu to ražotāju eksportētāju dempinga starpība, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika noteikta, pamatojoties uz vidējo dempinga starpību, kas noteikta vienam sākotnēji atlasītajam ražotājam eksportētājam, kuram 18. pants vairs netika piemērots, un diviem jaunatlasītiem uzņēmumiem, kuru dempinga starpība nav de minimis. Tādējādi dempinga starpība uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta 8,4 % apmērā.

               (62)

               Attiecībā uz visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Tādēļ tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas bija norādīts atbildēs uz atlases jautājumiem, un attiecīgās valsts izcelsmes importa kopējais apjoms, kurš iegūts no Eurostat importa statistikas. Sadarbības līmenis bija augsts, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta visaugstākās dempinga starpības līmenī, kas noteikts atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga līmenis tika noteikts 16,2 % apmērā.

               (63)

               Ņemot to vērā, vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Galīgā dempinga starpība

                              GARG Inox

                           11,8 %

                              KEI Industries

                           7,7 %

                              Macro Bars and Wires

                           0,0 %

                              Nevatia Steel & Alloys

                           4,1 %

                              Raajratna Metal Industries

                           16,2 %

                              Venus Group

                           11,6 %

                              Viraj Profiles

                           6,8 %

                           Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

                           8,4 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           16,2 %

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

   1.   Savienības ražošanas nozare

               (64)

               Daži lietotāji apšaubīja Savienības ražotāju skaitu, kas minēts pagaidu regulas 63. apsvērumā. Tie apgalvoja, ka ražotāju skaits ir nepareizi noteikts un ka faktiski ražotāju skaits Savienības tirgū ir mazāks.

               (65)

               Komisija norāda, ka iepriekšminētais apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem. Reprezentativitātes pārbaudēs un izmeklēšanā Komisija pārbaudīja virkni sūdzībā norādīto Savienības ražotāju. Šajā sakarā Komisija sazinājās ar visiem 27 zināmajiem Savienības ražotājiem. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka IP laikā Savienībā 27 Savienības ražotāji ražoja līdzīgo ražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts un tiek apstiprināts pagaidu regulas 63. apsvērums.

         2.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražotāju atlase

               (66)

               Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 64. līdz 67. apsvērums.

         E.   KAITĒJUMS

   1.   Patēriņš Savienībā

               (67)

               Daži lietotāji apgalvoja, ka kaitējuma analīzē nevajadzēja ņemt vērā datus par 2009. gadu, jo minētā gada finanšu krīzei bija kropļojoša ietekme jo īpaši uz Savienības patēriņu. Tomēr pat tad, ja 2009. gadu analīzē neņemtu vērā, joprojām būtu vērojama patēriņa tendence pieaugt (+ 5 %), kas liecina, ka situācija tirgū uzlabojusies. Turklāt finanšu krīzes negatīvā ietekme ir atzīta pagaidu regulas 68. apsvērumā. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums.

         2.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

               (68)

               Dempinga starpība, ko noteica attiecībā uz Macro Bars and Wires, ir zem pamatregulas 9. panta 3. punktā paredzētā de minimis sliekšņa. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis ražotājs eksportētājs izmeklēšanas periodā nav īstenojis dempingu pamatregulas 1. panta 2. punkta nozīmē. Rezultātā tā importa apjoms tika izslēgts no tā provizoriskā apjoma, kas par dempinga cenām importēts no attiecīgās valsts. Viens ražotājs eksportētājs, proti, Venus group, apgalvoja, ka daži darījumi kļūdaini ir uzskaitīti divreiz. Komisija piekrita šim ražotājam eksportētājam un koriģēja kopējo importa apjomu, šos darījumus izslēdzot.

               (69)

               Atbilstīgi tika pārskatīti importa par dempinga cenām apjomi, tirgus daļa un vidējā cena.

               (70)

               Importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa:

                           2009

                           2010

                           2011

                           IP

                           Apjoms

                           15 826

                           27 291

                           34 494

                           33 252

                              Indekss (2009. gads = 100)

                              100

                              172

                              218

                              210

                           Tirgus daļa

                           12,0 %

                           14,6 %

                           17,6 %

                           16,9 %

                              Indekss (2009. gads = 100)

                              100

                              121

                              146

                              140

                              Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (71)

               IP laikā Macro Bars and Wires eksportēja nelielus attiecīgā ražojuma apjomus un arī iepriekš minētie Venus group darījumi attiecās uz nelieliem apjomiem, tāpēc šo importa apjomu atskaitīšana no attiecīgās valsts izcelsmes importa par dempinga cenām kopējā apjoma nerada būtiskas izmaiņas tendencēs, kā aprakstīts pagaidu regulas 69. un 71. apsvērumā. Tādējādi minētie pagaidu regulas apsvērumi tiek apstiprināti.

               (72)

               Importa par dempinga cenām vidējā cena:

                           2009

                           2010

                           2011

                           IP

                           Vidējā cena

                           2 380

                           2 811

                           3 259

                           3 207

                              Indekss (2009. gads = 100)

                              100

                              118

                              137

                              135

                              Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (73)

               Importa par dempinga cenām apjoma korekcijas rezultātā nav ievērojami mainījušās vidējās cenas importam par dempinga cenām no Indijas vai aprēķinātās cenu samazinājuma starpības. Vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 15 %, kas apstiprina pagaidu regulā konstatēto.

               (74)

               Kāds Indijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pārdošanas cenas Savienībā šķiet ļoti nereālistiskas un izkropļotas. Tomēr tiek uzsvērts, ka cenas, kas izmantotas samazinājuma aprēķinos, tika noteiktas, izmeklēšanā uz vietas pie atlasītajiem Savienības ražotājiem vācot un pārbaudot informāciju.

               (75)

               Tiek apstiprināti pagaidu regulas 75. līdz 77. apsvērumā aprakstītie konstatējumi.

         3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (76)

               Dažas personas apgalvoja, ka pasaules ekonomikas krīzes apstākļos Savienības ražošanas nozares gūtie rezultāti būtu jāuzskata par pietiekami pozitīviem un ka, izņemot vienu kaitējuma rādītāju, proti, tirgus daļu, visi pārējie rādītāji neliecina par kaitējumu.

               (77)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena palielinājusies par apmēram 34 %, kas ir ievērojami vairāk nekā tās ražošanas izmaksu palielinājums par 13 % tajā pašā laikposmā. Šajā sakarā ir jānorāda, ka attiecīgā laikposma sākumā, proti, 2009. gadā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena bija zemāka par ražošanas izmaksām un tikai no 2011. gada tā sāka pārdošanu par cenu, kas pārsniedza ražošanas izmaksas.

               (78)

               Izmeklēšanā tika atklāts, ka, lai gan daži kaitējuma rādītāji (piemēram, ražošanas apjomi un jaudas izmantojums) uzrādīja pozitīvu tendenci vai palikuši nemainīgi (piemēram, nodarbinātība), vairāki citi rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, attiecīgajā laikposmā nebija apmierinoši. 2010. gadā ieguldījumu rādītājs uzlabojās, bet 2011. gadā un IP tas samazinājās zem 2009. gada rādītāja. Ienākums no ieguldījumiem laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam tiešām palielinājās, sasniedzot 6,7 %, bet IP laikā tas atkal samazinājās līdz 0,8 %. Tāpat arī rādītāji, kas attiecas uz rentabilitāti un naudas plūsmu, līdz 2011. gadam uzlabojās un IP laikā sāka pasliktināties. Tāpēc var secināt, ka situācija Savienības ražošanas nozarē pēc 2009. gada sāka uzlaboties, bet tās atlabšanu palēnināja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts.

               (79)

               Pēc vienas ieinteresētās personas pieprasījuma tiek apstiprināts, ka pagaidu regulas 100. apsvērumā konstatētais krājumu apmērs attiecas uz atlasīto Savienības uzņēmumu darbību.

               (80)

               Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pagaidu posmā noteiktais mērķa peļņas procents 5 % apmērā ir pārāk mazs. Persona savu apgalvojumu nebija pietiekami pamatojusi. Pagaidu regulas 95. apsvērumā ir paskaidroti iemesli šāda mērķa peļņas procenta izvēlei, un izmeklēšanā netika atklāti citi iemesli, lai to mainītu. Tāpēc galīgo konstatējumu izdarīšanai tiek saglabāta mērķa peļņa 5 % apmērā.

               (81)

               Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares grūtības lielā mērā ir saistītas ar strukturālām problēmām un ka tāpēc mērķa peļņas procents 5 % apmērā ir nereālistisks.

               (82)

               Tiek atgādināts, ka saskaņā ar judikatūru (8) iestādēm ir jānosaka peļņas procents, ko Kopienas ražošanas nozare varētu pamatoti gūt normālas konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām. 2007. gadā peļņas norma bija 3,7 %; no 2008. gada finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ tā kļuva negatīva. Sūdzībā apgalvots un izmeklēšanā konstatēts, ka imports par dempinga cenām sāka ienākt Savienības tirgū 2007. gadā, importa apjomam palielinoties no 17 727 tonnām 2006. gadā līdz 24 811 tonnām. Tāpēc nebija iespējams noteikt mērķa peļņas normu, pamatojoties uz peļņu, ar ko pamatoti varētu rēķināties Savienības līdzīgā ražojuma ražotāji. Tādējādi, kā norādīts pagaidu regulas 95. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ir derīgi izmantot peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz faktisko peļņu, kas fiksēta citos tērauda rūpniecības segmentos, kuriem nekaitē imports par dempinga cenām un subsidēts imports, kā tas tika darīts citās nesen veiktās izmeklēšanās, kas attiecās uz līdzīgu ražojumu tajā pašā nozarē (9). Turklāt būtu jānorāda, ka 3,7 % peļņas norma, kas fiksēta 2007. gadā, katrā ziņā tiek uzskatīta par mazu, jo bija un pieauga imports par dempinga cenām. Tāpēc galīgo konstatējumu izdarīšanai tiek saglabāta mērķa peļņa 5 % apmērā.

         4.   Secinājums par kaitējumu

               (83)

               Komisija tāpēc secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 78. līdz 105. apsvērums.

         F.   CĒLOŅSAKARĪBA

   1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

               (84)

               Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu regulā ir ignorēts tas, ka Savienības ražošanas nozare kopš 2009. gada spējusi gūt labumu no patēriņa pieauguma un ka Komisija nevar uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare spēs saglabāt savu tirgus daļu uz visiem laikiem.

               (85)

               Atbildot uz šiem argumentiem, jānorāda izmeklēšanā atklātais fakts, ka Indijas izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa pieauga ātrāk nekā patēriņš Savienības tirgū. Indijas importa par dempinga cenām apjoms pieauga par 110 %, bet patēriņš tajā pašā laikposmā palielinājās par 50 %. Turklāt izmeklēšanā arī atklājās, ka Indijas izcelsmes importa vidējā cena pastāvīgi bijusi zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu tajā pašā laikposmā un IP laikā tā bijusi par 15 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā tiešām ir guvusi labumu no pieaugošā patēriņa un varēja arī palielināt pārdošanas apjomu par 40 %, tā nevarēja saglabāt savu tirgus daļu, kā tas būtu gaidāms tirgus apstākļu uzlabošanās un Savienības ražošanas nozares brīvās ražošanas jaudas dēļ.

         2.   Citu faktoru ietekme

   2.1.   Imports, kas nenotika par dempinga cenām

               (86)

               Attiecīgajā periodā tā importa dinamika, kas nenotika par dempinga cenām, un šā importa cenas ir salīdzināmas ar importa par dempinga cenām un šo cenu dinamiku. Turklāt cenas importam par dempinga cenām bija lielākoties tajā pašā līmenī kā importam, kas nenotika par dempinga cenām, cenas importam, kas nenotika par dempinga cenām, bija vidēji par 0,4 % zemākas. Turklāt tā importa apjoms, kas nenotika par dempinga cenām, ir mazāk nekā 6 % no kopējā attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoma, un tā tirgus daļa mazliet pārsniedz vienu procentu. Tāpēc Komisija uzskata, ka kaitējums, ko izraisījis attiecīgās valsts izcelsmes imports, kas nenotika par dempinga cenām, neizjauc cēloņsakarību starp attiecīgās valsts izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarīto būtisko kaitējumu.

         2.2.   Imports no trešām valstīm

               (87)

               Divi Indijas ražotāji eksportētāji un Indijas valdība atkārtoti apgalvoja, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu imports un ka importa no Ķīnas Tautas Republikas ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari ir novērtēta par zemu.

               (88)

               Kā minēts pagaidu regulas 115. apsvērumā, procedūras sākumposmā un līdz šim nav gūti tādi pierādījumi par Savienības ražošanas nozarei kaitējumu izraisošu dempingu, kuri pamatotu antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz importu, kā izcelsme ir iepriekš minētajā Ķīnas Tautas Republikā. Tāpēc apgalvojums, ka Ķīnas Tautas Republiku būtu vajadzējis iekļaut izmeklēšanas jomā, tiek noraidīts, jo nav pamatots.

               (89)

               Tomēr importam no Ķīnas Tautas Republikas attiecīgajā periodā bija tendence pieaugt, un IP laikā tā tirgus daļa palielinājās līdz 8,3 %, kā norādīts pagaidu regulas 113. apsvērumā. Turklāt Ķīnas izcelsmes importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un Indijas ražotāju eksportētāju cenām Savienības tirgū. Tāpēc tika papildus izmeklēts, vai imports no Ķīnas Tautas Republikas varētu būt palielinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un varētu būt izjaucis cēloņsakarību starp kaitējumu un Indijas importu par dempinga cenām.

               (90)

               Pagaidu posmā pieejamā informācija liecināja, ka Ķīnas izcelsmes importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumu veidi atšķiras no ražojumiem, kurus pārdod Savienības ražošanas nozare, un pat no Indijas izcelsmes ražojumu veidiem, ko pārdod Savienības tirgū.

               (91)

               Pēc pagaidu pasākuma publicēšanas Komisija saņēma vairākas sūdzības, kurās tika norādīts uz iespējamību, ka Ķīnas ražojumu imports par zemām cenām IP laikā varētu būt izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

               (92)

               Analīze, kas veikta, pamatojoties uz importa statistiku par diviem KN kodiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana, parādīja, ka 29 % no Ķīnas izcelsmes importa veikti lētāko ražojumu tirgus segmentā (ar KN kodu 7223 00 99). Tas daļēji izskaidro to, kāpēc Ķīnas cenas vidēji ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un Indijas ražotāju eksportētāju cenas. Statistika attiecībā uz KN kodu 7223 00 99 arī atklāja, ka Ķīnas ražotāju klienti bija koncentrēti Apvienotajā Karalistē, kur Savienības ražošanas nozarei tikpat kā nebija ražošanas.

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           2009

                           2010

                           2011

                           IP

                           72 230 019

                           2 974

                           3 286

                           3 436

                           2 995

                           72 230 099

                           765

                           1 458

                           1 472

                           1 320

                              Avots: Eurostat.

               (93)

               Attiecībā uz KN kodu 7223 00 19 uz PKN pamata veiktā analīze parādīja, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji galvenokārt konkurēja dārgāko ražojumu tirgus segmentā, kur ražojumiem ar to pašu KN kodu cenas var būt līdz četrām reizēm augstākas nekā lētāko ražojumu tirgus segmentā (10). Izmeklēšana arī parādīja, ka kopumā cenu atšķirības ir saistītas ar ražojuma veidu un niķeļa saturu.

               (94)

               Attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importa cenu līmeni jāuzsver, ka no 2009. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena bija augstāka par dempinga cenām, ar kurām attiecīgais ražojums tika eksportēts no Indijas, kā redzams nākamajā tabulā, kur parādīta vidējā cena to Ķīnas ražojumu eksportam, uz kuriem attiecas KN kods 7223 00 19.

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           2009

                           2010

                           2011

                           IP

                           IP + 1

                           72 230 019

                           2 974

                           3 286

                           3 436

                           2 995

                           3 093

                              Avots: Eurostat.

               (95)

               IP laikā pirmo reizi Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena samazinājās tiktāl, ka bija zemāka nekā Indijas izcelsmes importam par dempinga cenām. Tomēr tika atzīts, ka tas ir pagaidu novērojums, jo nākamajā gadā pēc IP Ķīnas izcelsmes importa cenu līmenis pieauga un atkal bija augstāks nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

               (96)

               Turklāt, salīdzinot importa apjomus no attiecīgās valsts un Ķīnas Tautas Republikas, redzams, ka jebkurā attiecīgā perioda laikā, jo īpaši IP laikā, importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas bija daudz mazāks nekā importa apjoms no Indijas. Importa apjomi no Ķīnas Tautas Republikas kopumā pat nesasniedza pusi no kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma.

               (97)

               Tādēļ, pat ja imports no Ķīnas Tautas Republikas būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tas nebūtu varējis ietekmēt Savienības ražošanas nozares situāciju tādā mērā, lai izjauktu cēloņsakarību starp attiecīgās valsts izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 113. apsvērums.

         2.3.   Konkurence ar pārējiem Savienības ražotājiem

               (98)

               Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražotāju slikto finansiālo stāvokli varēja izraisīt konkurence ar citiem Savienības ražotājiem, kas neiesniedza sūdzību vai procedūras sākumā nepauda atbalstu izmeklēšanai.

               (99)

               Pārējo ražotāju tirgus daļa Savienībā mainījās šādi:

                           2009

                           2010

                           2011

                           IP

                           Pārējo Savienības ražotāju pārdošanas apjoms

                           34 926

                           55 740

                           55 124

                           55 124

                              Indekss (2009. gads = 100)

                              100

                              160

                              158

                              158

                           Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa

                           26,6 %

                           29,8 %

                           28,1 %

                           27,9 %

                              Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (100)

               Savienības ražotāji, kuri neiesniedza sūdzību un nepauda atbalstu izmeklēšanai, pārdod 44 % no Savienības kopējā pārdošanas apjoma, kas minēts pagaidu regulas 86. apsvērumā. To pārdošanas apjoms pieauga par 58 % no aplēstām 34 926 tonnām 2009. gadā līdz 55 124 tonnām attiecīgajā periodā. Tomēr šāds pieaugums ir samērā neliels, salīdzinot ar attiecīgās valsts izcelsmes importa par dempinga cenām tajā pašā laikposmā (+ 110 %). Turklāt minēto Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila, un netika konstatētas norādes, ka viņu cenas ir zemākas par atlasīto Savienības ražotāju cenām. Tādēļ tiek secināts, ka viņu pārdošanas apjomi Savienības tirgū nav palielinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         3.   Secinājums par cēloņsakarību

               (101)

               Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 121. līdz 124. apsvērums.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Vispārīgi apsvērumi

               (102)

               Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 125. apsvērums.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (103)

               Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 126. līdz 133. apsvērums.

         3.   Nesaistīto importētāju intereses

               (104)

               Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 142. līdz 144. apsvērums.

         4.   Lietotāju intereses

               (105)

               Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība sazinājās ar Komisiju un pauda interesi sadarboties izmeklēšanā. Pēc pieprasījuma 2013. gada aprīlī viņiem tika nosūtītas anketas. Tomēr tikai divi lietotāji sniedza atbildes uz visiem anketas jautājumiem, un kopumā lietotāji, kas sadarbojās, pārstāvēja 12 % no kopējā attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoma IP laikā un 2,5 % no kopējā patēriņa Savienībā, tie nodarbināja 32 personas, kas piedalījās gatavo ražojumu, tostarp attiecīgā ražojuma, ražošanā. Pasākumu ekonomiskā ietekme uz lietotājiem tika izvērtēta atkārtoti, pamatojoties uz jaunajiem datiem, kas bija pieejami no atbildēm uz anketas jautājumiem, un, lai pārbaudītu sniegto informāciju, tika apmeklēti divi lietotāji.

               (106)

               Lietotāji apgalvoja, ka pagaidu regulas 136. apsvērumā norādītais rentabilitātes rādītājs 9 % ir pārāk augsts un neatbilst stāvoklim lietotāju nozarē. Pamatojoties uz saņemtajām papildu atbildēm uz anketas jautājumiem, visiem lietotājiem, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte tika pārrēķināta un noteikta 2 % apmērā no apgrozījuma.

               (107)

               Tika arī konstatēts, ka lietotāju, kas sadarbojās, pirkumi no attiecīgās valsts bija vidēji 44 % no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem un ka diviem lietotājiem attiecīgā valsts bija vienīgais piegādes avots. IP laikā ražojuma (ietverot attiecīgo ražojumu) apgrozījums vidēji bija 14 % no kopējā to lietotāju apgrozījuma, kas sadarbojās.

               (108)

               Pieņemot, ka īstenosies Savienības tirgum sliktākais scenārijs, t. i., ka potenciālu cenas pieaugumu nebūtu iespējams nodot tālāk izplatīšanas ķēdē un ka lietotāji turpinātu pirkt no attiecīgās valsts iepriekšējos apjomos, maksājuma ietekme uz lietotāju rentabilitāti attiecīgā ražojuma izmantošanas vai iekļaušanas darbībās nozīmētu tās samazināšanos tādā mērā, ka lietotāji ciestu zaudējumus un rentabilitāte kļūtu negatīva, proti, – 0,6 %.

               (109)

               Komisija atzīst, ka ietekme īsā un vidējā termiņā individuālā līmenī būs nozīmīgāka attiecībā uz tiem lietotājiem, kuriem viss imports ir no Indijas. Tomēr tādu ir nedaudz – divi no lietotājiem, kas sadarbojās. Ar noteikumu, ka viņu Indijas ražotāji sadarbojas, viņiem turklāt ir iespēja pieprasīt maksājuma atmaksāšanu saskaņā ar pamatregulas 11. pantu, ja ir izpildīti visi šādas atmaksāšanas nosacījumi.

               (110)

               Daži lietotāji atkārtoti pauda bažas, ka pasākumi ietekmēs noteiktus stiepļu veidus, ko neražo Eiropā, proti, tā saukto 200. sērijas ražojumu, kā aprakstīts pagaidu regulas 139. apsvērumā. Saskaņā ar lietotāju sniegto informāciju tas, ka Savienībā šādus ražojuma veidus neražo, ir saistīts ar zemo pieprasījumu un ražošanas procesa īpatnībām.

               (111)

               Tomēr izmeklēšana parādīja, ka šāda veida nerūsējošā tērauda stieples Savienības ražošanas nozare ražo un ka tās Savienības tirgū aizņem nelielu daļu. Lietotājiem ir pieejami arī alternatīvi piegādes avoti no valstīm, uz kurām neattiecas antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi. Turklāt tiem pašiem mērķiem var izmantot citus nerūsējošā tērauda stiepļu ražojumu veidus. Tādēļ pasākumu piemērošana nevar būtiski ietekmēt Savienības tirgu un šos lietotājus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

               (112)

               Daži lietotāji norādīja, ka līdzīgā ražojuma piegādes laiks no Savienības ražotājiem ir garāks nekā attiecīgā ražojuma piegādes laiks no Indijas. Tomēr iespēja tirgotājiem veidot ražojumu uzkrājumus un nodrošināt to tūlītēju pieejamību neskar faktiskos pierādījumus par importa par dempinga cenām negatīvo ietekmi. Tādēļ minētais apgalvojums bija jānoraida.

               (113)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, pat ja pasākumi, kas noteikti attiecīgās valsts izcelsmes importam, varētu negatīvi ietekmēt dažus lietotājus lielākā mērā nekā citus, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus savukārt būs ieguvējs no pasākumu noteikšanas. Jo īpaši tiek uzskatīts, ka taisnīgas tirdzniecības apstākļu atjaunošana Savienības tirgū ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas cenas ražošanas izmaksām; saglabāt ražošanu un nodarbinātību; atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu un gūt labumu no lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem. Tam vajadzētu dot iespēju ražošanas nozarei sasniegt samērīgu peļņas procentu, kas ļautu tai efektīvi darboties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Vienlaikus nozare uzlabos savu vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumiem kopumā būs ierobežota ietekme uz lietotājiem un nesaistītiem importētājiem. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu sniegtās priekšrocības kopumā atsver ietekmi uz attiecīgā ražojuma lietotājiem Savienības tirgū.

         5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (114)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 145. un 146. apsvērums.

         H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

               (115)

               Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju kaitējuma novēršanas aprēķins tika koriģēts uz leju pēc tā apgalvojuma, ka, sajaucot maiņas kursu konkrētiem darījumiem un aprēķinā iekļaujot darījumus grupas iekšienē, pieļautas pārrakstīšanās kļūdas. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 148. līdz 151. apsvērums.

               (116)

               Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Indijas eksports uz Savienību tiek veikts vairumtirgotājiem, bet Savienības ražošanas nozare pārdošanu Savienības tirgū veic galapatērētājiem, tāpēc Komisija salīdzināšanu nav veikusi atbilstošā tirdzniecības līmenī. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Indijas ražotāji eksportētāji pārdod abām pircēju kategorijām un ka tās konkurē ar Savienības ražotājiem par vienu un to pašu pircēju kategoriju.

         2.   Secinājums par kaitējuma novēršanas līmeni

               (117)

                  Macro Bars and Wires individuālā kaitējuma starpība netika aprēķināta, jo, kā minēts 51. apsvērumā, šā uzņēmuma galīgā antidempinga starpība bija de minimis līmenī.

               (118)

               Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulā izmantotā metodoloģija.

         3.   Galīgie pasākumi

               (119)

               Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, ņemot vērā ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 noteikto subsīdijas starpību.

               (120)

               Tāpēc dempinga maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpības ar dempinga starpībām un vienlaikus ņemot vērā subsīdijas starpības, pilnībā tās atskaitot no attiecīgās dempinga starpības. Tādējādi galīgā antidempinga maksājuma likmes ir šādas:

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība

                           Kompensācijas maksājums

                           Kaitējuma starpība

                           Galīgā antidempinga maksājuma likme

                              GARG Inox

                           11,8 %

                           3,4 %

                           22,6 %

                           8,4 %

                              KEI Industries

                           7,0 %

                           0,0 %

                           41,9 %

                           7,7 %

                              Macro Bars and Wires

                           0,0 %

                           3,4 %

                           30,3 %

                           0,0 %

                              Nevatia Steel & Alloys

                           4,1 %

                           3,4 %

                           23,8 %

                           0,7 %

                              Raajratna Metal Industries

                           16,2 %

                           3,7 %

                           17,2 %

                           12,5 %

                              Venus group

                           11,6 %

                           3,0 %

                           23,4 %

                           8,6 %

                              Viraj Profiles Vpl. Ltd

                           6,8 %

                           0,0 %

                           32,1 %

                           6,8 %

                           Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

                           8,4 %

                           3,4 %

                           23,7 %

                           5,0 %

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           16,2 %

                           3,7 %

                           41,9 %

                           12,5 %

               (121)

               Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atbilst izmeklēšanas gaitā konstatētajam stāvoklim. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi to Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo konkrēti minēti tiesību subjekti. Importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

               (122)

               Viens ražotājs eksportētājs attiecīgajā valstī piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

               (123)

               Pēdējos gados attiecīgā ražojuma cenas bija ļoti nepastāvīgas, tāpēc nemainīgas cenas saistības nav piemērotas. Lai novērstu šo problēmu, Indijas ražotājs eksportētājs piedāvāja indeksācijas klauzulu, kuras pamatā būtu izejmateriālu izmaksas. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka nebija iespējams noteikt tiešu un precīzu saikni starp cenu svārstībām un indeksu, tādējādi indeksācija netiek uzskatīta par piemērotu. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv dažādi attiecīgā ražojuma veidi, kurus nevar viegli atšķirt un kuru cenas ievērojami atšķiras.

               (124)

               Turklāt minētais ražotājs eksportētājs ražo vairākus nerūsējošā tērauda ražojumus un ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību var pārdot minētos ražojumus tiem pašiem pircējiem Savienībā. Tas radītu nopietnu šķērskompensācijas risku un ārkārtīgi apgrūtinātu saistību reālu uzraudzību.

               (125)

               Balstoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka saistību piedāvājumus nevar pieņemt.

               (126)

               Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (11), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, un ir notikušas, piemēram, saistībā ar nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības subjektos. Attiecīgā gadījumā regula, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus, tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

         4.   Pagaidu antidempinga maksājumu galīgā iekasēšana

               (127)

               Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, tiek uzskatīts, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā noteikti galīgie maksājumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu nerūsējošā tērauda stiepļu importam:

               —

               ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

               —

               ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

         ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā, turpmāk minēto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

               Uzņēmums

               Maksājums (%)

                  Taric papildu kods

                  Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana un Puna, Maharashtra

               8,4

               B931

                  KEI Industries Ltd, New Delhi

               7,7

               B925

                  Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

               0,0

               B932

                  Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

               0,7

               B933

                  Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

               12,5

               B775

                  Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

               8,6

               B776

                  Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

               8,6

               B777

                  Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

               8,6

               B778

                  Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

               8,6

               B779

                  Viraj Profiles Ltd, Thane, Maharashtra un Mumbai, Maharashtra

               6,8

               B780

               Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

               5,0

               B781

               Visi pārējie uzņēmumi

               12,5

               B999

         3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Ja kāds attiecīgās valsts ražotājs eksportētājs sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

               a)

               tas izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās attiecīgās valsts izcelsmes preces;

               b)

               tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

               c)

               pēc izmeklēšanas perioda beigām ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgās preces, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

         šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pielikuma sarakstā pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju.
   3. pants
   Summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 418/2013 nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem par nerūsējošā tērauda stiepļu importu:

               —

               ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

               —

               ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

         ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā, iekasē galīgi. Nodrošinājuma summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atmaksā.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 5. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 126, 8.5.2013., 1. lpp.

      (3)  OV L 126, 8.5.2013., 19. lpp.

      (4)  OV L 240, 7.9.2013., 1. lpp.

      (5)  OV C 240, 10.8.2012., 6. lpp.

      (6)  Skatīt lietu C-595/11 Steinel Vertrieb GmbH/Hauptzollamt Bielefeld (Tiesas 2013. gada 18. aprīļa spriedums (otrā palāta)). Vēl nav publicēts.

      (7)  Skatīt lietu T-170/94, Krājums 1997, II-1383, 64. punkts.

      (8)  Lieta T-210/95, Krājums 1999, II-3291, 60. punkts.

      (9)  Padomes Regula (EK) Nr. 383/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam (OV L 118, 13.5.2009., 1. lpp.); Komisijas Regula (ES) Nr. 1071/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu (OV L 318, 15.11.2012., 10. lpp.); Komisijas Regula (ES) Nr. 845/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importam (OV L 252, 19.9.2012., 33. lpp.).

      (10)  Tomēr tiek norādīts, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji ir pārstāvēti arī lētāko ražojumu tirgus segmentā, tikai mazākā mērā.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

      PIELIKUMS

         IZLASĒ NEIEKĻAUTIE INDIJAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS

            Taric papildu kods B781

                  Uzņēmuma nosaukums

                  Pilsēta

                     Bekaert Mukand Wire Industries

                     Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

                     Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

                     Mumbai, Maharashtra

                     Bhansali Stainless Wire

                     Mumbai, Maharashtra

                     Chandan Steel

                     Mumbai, Maharashtra

                     Drawmet Wires

                     Bhiwadi, Rajastan

                     Jyoti Steel Industries Ltd

                     Mumbai, Maharashtra

                     Mukand Ltd

                     Thane

                     Panchmahal Steel Ltd

                     Dist. Panchmahals, Gujarat


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1400/2013 ( 2013. gada 18. decembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Τοματάκι Σαντορίνης ( Tomataki Santorinis ) (ACVN))

text:
               21.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/59

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1400/2013
   (2013. gada 18. decembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 18. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 167, 13.6.2013., 22. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      GRIEĶIJA

         Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/910 (2017. gada 11. maijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cornish Sardines (AĢIN))

text:
               30.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 139/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/910
   (2017. gada 11. maijs),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cornish Sardines (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Apvienotās Karalistes pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Cornish Sardines, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1182/2009 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Cornish sardines (AĢIN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 11. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1182/2009 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cornish Sardines (AĢIN)) (OV L 317, 3.12.2009., 32. lpp.).

      (3)  OV C 19, 20.1.2017., 6. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2108 (2016. gada 1. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               2.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 327/57

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2108
   (2016. gada 1. decembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 1. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  CL

                  115,2

                  MA

                  90,5

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  100,4

                  0707 00 05

                  MA

                  68,5

                  TR

                  144,7

                  ZZ

                  106,6

                  0709 93 10

                  MA

                  95,3

                  TR

                  147,3

                  ZZ

                  121,3

                  0805 20 10

                  MA

                  70,1

                  TR

                  71,7

                  ZA

                  138,5

                  ZZ

                  93,4

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  JM

                  114,6

                  MA

                  63,3

                  PE

                  95,4

                  TR

                  79,2

                  ZZ

                  88,1

                  0805 50 10

                  CL

                  90,0

                  TR

                  90,5

                  ZZ

                  90,3

                  0808 10 80

                  US

                  100,7

                  ZA

                  155,4

                  ZZ

                  128,1

                  0808 30 90

                  CN

                  87,5

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  107,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.