title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 875/2013 ( 2013. gada 2. septembris ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

text:
               13.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 244/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 875/2013
   (2013. gada 2. septembris),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %.

               (2)

               Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) attiecībā uz maksājuma likmi, kas noteikta vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Grozītie maksājumi ir 3,1–14,3 % apmērā. No maksājuma tika atbrīvots imports, ko veic divi Taizemes ražotāji eksportētāji, no kuriem ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK (4) tika pieņemtas saistības.

               (3)

               Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 847/2009 (5), uzskatīja, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav pietiekamas, lai neitralizētu dempinga radīto kaitējumu. Tādējādi pieņemtās saistības tika atsauktas un tika noraidīti 10 citu Taizemes ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumi.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (4)

               Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), tā 2012. gada 19. martā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Association européenne des transformateurs de maïs Doux (AETMD) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu no Savienības kopējā sagatavotas vai konservētas cukurkukurūzas ražošanas apjoma, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 %.

               (5)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos vai atkārtotos.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (6)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 19. jūnijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (7)

               Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas kaitējuma turpināšanās iespējamības novērtēšanai, tika pētītas laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Procedūrā iesaistītās personas

               (8)

               Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, pārējos zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Taizemē, nesaistītos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājas valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (9)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (10)

               Ņemot vērā to Taizemes ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (11)

               Ciktāl tas attiecas uz Taizemes ražotāju eksportētāju izlases veidošanu, Komisija ir saņēmusi pilnīgu informāciju no 17 ražotājiem eksportētājiem, no kuriem deviņi PIP laikā ir veikuši eksportu uz Savienību. Tika nolemts izveidot triju ražotāju eksportētāju izlasi, kuru kopējais eksports bija 90 % no kopējā daudzuma, ko PIP laikā uz Savienību eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.

               (12)

               Tika saņemta tikai viena atbilde no nesaistīta importētāja, tāpēc nesaistīto importētāju atlase netika veikta.

               (13)

               Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto lielo skaitu Savienības ražotāju, paziņojumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka kaitējuma noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ir veikusi provizorisku Savienības ražotāju atlasi. Minētā provizoriskā atlase tika veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama procedūras sākumposmā, un tās pamatā bija ražotāju pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms un atrašanās vieta Savienībā. Ierosinātā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Turklāt ierosinātā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu, jo tā aptver trīs dažādas dalībvalstis. Dienā, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, par ierosināto izlasi notika apspriešanās ar Savienības ražotājiem. Citi ražotāji nepieteicās, un netika saņemtas piezīmes par izlasi, tāpēc ierosinātā izlase tika apstiprināta.

               (14)

               Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase veidota tikai no pieprasījuma iesniedzējiem un ka būtu bijis jāmēģina atlasīt arī tādus ražotājus, kas nebija iesnieguši pieprasījumu.

               (15)

               Tomēr visi zināmie Savienības ražotāji – gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, – tika aicināti sadarboties. Desmit Savienības ražotāji – gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, – iesniedza atlasei nepieciešamo informāciju. Kā skaidrots 13. apsvērumā, izveidotā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Komisija uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai ražotāji ir iesnieguši pieprasījumus vai nav, izveidotā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

               (16)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Tādēļ Komisija izsūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem un nesaistītajam importētājam. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francija,

                                       —

                                          Compagnie générale de conserve France SA, Theix, Francija,

                                       —

                                          Compagnie générale de conserve Hungary, Debrecen, Ungārija,

                                       —

                                          Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itālija;

                           b)

                           ražotāji eksportētāji Taizemē:

                                       —

                                          Agri Sol., Ltd, Pathumthani City,

                                       —

                                          Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok,

                                       —

                                          Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.

               (17)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (18)

               Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00.

               (19)

               Izmeklēšanā tika atklāts – lai gan ir atšķirības konservēšanā, dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības un būtībā tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem.

               (20)

               Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cukurkukurūzai norādītie KN kodi attiecas ne tikai uz attiecīgo ražojumu, bet ietver arī ievērojamus daudzumus konservētu jaunās kukurūzas vālīšu, ko Savienībā neražo un kas nav līdzīgais ražojums. Tās ieteica Komisijai iekļaut savos datos jaunās kukurūzas vālītes.

               (21)

               Tomēr izmeklēšana attiecās tikai uz ražojumu, kuram tiek piemēroti pasākumi, kas izslēdz jaunās kukurūzas vālītes, analīzei izmantojot atbilstošos Taric kodus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts, jo neatbilst faktiem.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (22)

               Tika konstatēts, ka cukurkukurūzai, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (23)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tad, ja tiktu izbeigti spēkā esošie pasākumi, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

         1.   Ievadpiezīmes

               (24)

               Kā minēts 10. apsvērumā, ņemot vērā iespējamo lielo skaitu ražotāju eksportētāju, kas paustu vēlmi sadarboties, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika izveidota triju ražotāju eksportētāju izlase, kuri pārstāv apmēram 90 % no kopējā apjoma, ko eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri pauduši vēlmi sadarboties.

               (25)

               Triju atlasīto ražotāju eksportētāju kopējais eksportētais daudzums PIP laikā bija apmēram 25 % no kopējā Taizemes eksporta uz Savienību, tāpēc, lai novērtētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, bija jāizmanto informācija no citiem avotiem, piemēram, no pārskatīšanas pieprasījuma un pieejamās tirdzniecības statistikas par eksportu (no Taizemes muitas) un par importu (no Eurostat).

               (26)

               Nosakot dempinga starpību, netika ņemta vērā pārdošana tirgotājiem Taizemē, kur preces tika sūtītas uz nezināmiem eksporta galamērķiem.

               (27)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, tika konstatēts, ka konkrēti ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu, ko tie pārdod, daļēji iegādājas no ārējiem piegādātājiem. Izmeklēšanā, nosakot attiecīgās dempinga starpības, netika ņemts vērā attiecīgā ražojuma pārdotais apjoms, ko nebija ražojuši paši ražotāji eksportētāji.

         2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

   2.1.   Normālās vērtības noteikšana

               (28)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu, lai noteiktu normālo vērtību, katram no trim ražotājiem eksportētājiem vispirms tika noteikts, vai tā kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū PIP laika bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, proti, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši vismaz 5 % no to attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību.

               (29)

               Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi vienam no trim atlasītajiem uzņēmumiem.

               (30)

               Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma veidi, ko pārdevis šis uzņēmums un kas paredzēti iekšzemes patēriņam, bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību paredzētajiem veidiem. Par katru no šiem veidiem tika noteikts, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Pārdošanas apjomi, kas paredzēti iekšzemes patēriņam, ir pietiekami reprezentatīvi, ja tie atbilst vismaz 5 % no salīdzināmā veida ražojuma pārdošanas kopapjoma, kuru eksportē uz Savienību.

               (31)

               Tika arī konstatēts, ka šim uzņēmumam tikai viens līdzīgā ražojuma veids ir tieši salīdzināms ar to veidu, kuru eksportē uz Savienību. Turklāt šis konkrētais veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekami reprezentatīvos daudzumos.

               (32)

               Pēc tam tika pārbaudīts, vai ražojuma veidu 31. apsvērumā minētais uzņēmums pārdevis parastās tirdzniecības operācijās pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. Tas tika darīts, attiecībā uz attiecīgo ražojuma veidu nosakot iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru.

               (33)

               Tika konstatēts, ka vairāk nekā 80 % no iekšzemes patēriņam paredzētā pārdošanas apjoma bija rentabli, un saskaņā ar 2. panta 4. punktu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz šo konkrēto veidu tika izmantoti visi darījumi.

               (34)

               Attiecībā uz attiecīgā ražojuma veidu, kura pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdoti parastās tirdzniecības operācijās, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā visas PIP laikā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējo svērto vērtību.

               (35)

               Attiecībā uz diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuru pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū netika uzskatīti par reprezentatīviem (no tiem viens līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam nepārdeva nemaz), un attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kura kopējais pārdošanas apjoms tika uzskatīts par reprezentatīvu, bet vairāku līdzīga ražojuma veidu iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi netika uzskatīti par reprezentatīviem, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

               (36)

               Normālā vērtība tika aprēķināta, katra uz Savienību eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (PVA) summu un peļņu.

               (37)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes patēriņam pārdevuši daudzumus, kas bija mazāki vai lielāki par 5 % no daudzumiem, ko tie pārdevuši uz Savienību, PVA un peļņas procents tika noteikts daudzumiem, kurus attiecīgais uzņēmums pārdevis iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās.

               (38)

               Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kas līdzīgo ražojumu nepārdeva iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu PVA un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz 37. apsvērumā minētajiem diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem noteiktajām vidējām svērtajām PVA un peļņu.

               (39)

               Divas ieinteresētās personas apstrīdēja izmantoto metodiku, kas noteikta 37. apsvērumā, proti, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmanto peļņu, kura noteikta iekšzemes tirgū pārdotajiem daudzumiem, kas ir mazāki par 5 % no daudzumiem, kuri pārdoti uz Savienību. Tās uzskata, ka tad, ja iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi nav pietiekami, lai būtu reprezentatīvi, nevajadzētu izmantot arī peļņu, kas gūta minētajos darījumos.

               (40)

               Tomēr sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota tāda pati metodika un, ņemot vērā, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šī metodika ir derīga arī šajā procedūrā.

         2.2.   Eksporta cenas noteikšana

               (41)

               Atlasītie ražotāji eksportētāji pārdošanu veica tieši nesaistītiem pircējiem Savienībā. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kuras samaksājuši minētie neatkarīgie pircēji Savienībā vai kuras tiem jāmaksā.

         2.3.   Salīdzinājums un korekcijas

               (42)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību.

               (43)

               Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, komisijas naudas un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām.

               (44)

               Turklāt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā piemērotajai metodikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes tirgū pārdod ražojumus ar ražotāja zīmolu, bet Savienībā ar mazumtirgotāju zīmolu, tika izdarītas tirdzniecības līmeņa korekcijas. Korekcijas līmenis, kas aprēķināts kā tā peļņas procenta samazinājums, kurš tika izmantots, aprēķinot normālo vērtību, kā minēts 33. apsvērumā, tika noteikts, pamatojoties uz attiecību starp peļņas procentu, ko Savienības ražošanas nozare guvusi, pārdodot pašu ražojumus ar ražotāja zīmolu un visus ražojumus. Peļņas procents tādējādi tika samazināts par 20–50 %.

               (45)

               Divas ieinteresētās personas uzskatīja, ka iekšzemes tirgu Taizemē un Savienībā nevar salīdzināt, jo atšķiras tirgus lielums un Taizemes ražotāji iekšzemes tirgū pārdod ražojumu ar ražotāja zīmolu.

               (46)

               Vispirms tiek atgādināts, ka 22. apsvērumā konstatēts, ka Taizemes iekšzemes tirgū pārdotā cukurkukurūza un eksportam uz Savienības tirgu pārdotā cukurkukurūza ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               (47)

               Bez tam tirdzniecības līmeņa atšķirību dēļ tika izdarīta peļņas procenta korekcija, proti, korekcija uz leju par 20–50 % no peļņas procenta, kas iegūts iekšzemes tirgū ar ražotāja zīmolu pārdotajiem daudzumiem. Arī tas atbilst sākotnējā izmeklēšanā izmantotajai metodikai.

         2.4.   Dempings PIP laikā

               (48)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka dempinga starpības, izteiktas procentos no cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 8–44 %.

         3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

   3.1.   Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda

               (49)

               Cukurkukurūzas ražošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejama svaigi novākta kukurūza, ko piegādā konservēšanas ražotnei tieši pēc ražas novākšanas. Svaigi novāktā kukurūza jāiekonservē 24 stundu laikā no novākšanas, tādējādi attiecīgā ražojuma ražošanas jauda ir tieši saistīta ar svaigi novāktas kukurūzas pieejamību.

               (50)

               Taizemē veģetācijas periods ir aptuveni deviņus desmit mēnešus gadā, un gadā iespējams novākt divas ražas. Novērtējot pieejamo ražošanas tehnisko jaudu, analīzē jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar to, ka izejmateriālu pieejamība ir sezonāla.

               (51)

               Trim izlasē iekļautajiem ražotājiem kopā tehniskā jauda ir 130 000–150 000 tonnu. Faktiskais pieejamās tehniskās jaudas izmantojums bija 50–80 %.

               (52)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atzīst metodiku, kas izmantota, ar izejvielu pieejamību saistītu iemeslu dēļ nosakot mazāku tehnisko jaudu, bet pieejamā rezerves jauda esot pārspīlēta.

               (53)

               Kā jau uzsvērts 50. apsvērumā, tehnisko jaudu nav iespējams pilnībā izmantot, jo svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli. Tomēr izmeklēšana liecina, ka dažiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis 80 % un pat lielāks, savukārt citiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis daudz mazāks. Visiem ražotājiem piekļuve izejvielām ir salīdzināma, tāpēc mazāku jaudas izmantojumu nevar skaidrot tikai ar to, ka svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli.

               (54)

               Taizemes pārtikas pārstrādātāju apvienības sniegtā informācija liecina, ka kopējais no Taizemes uz pārējām pasaules valstīm eksportētais daudzums attiecīgajā periodā izteikti pieaudzis, proti, par 20 %, PIP laikā sasniedzot 150 000–200 000 tonnu. Tas liecina, ka pieejamās cukurkukurūzas daudzumi var palielināties un patiešām izteikti palielinās, ja ražotājiem eksportētājiem vajadzīgi papildu daudzumi. Šajā ziņā tiek norādīts, ka kopējais dzeltenās kukurūzas ražošanas apjoms attiecīgajā periodā Taizemē ir 4,1 miljons līdz 4,5 miljoni tonnu. Kaut arī tiek atzīts, ka dzeltenās kukurūzas ražošanu nevar tieši pārorientēt uz cukurkukurūzas ražošanu, tomēr, ņemot vērā ražošanas apjomu milzīgo atšķirību, kļūst skaidrs, ka pat nelielas daļas ražošanas apjoma pārorientēšana no dzeltenās kukurūzas uz cukurkukurūzu var būtiski ietekmēt Taizemes cukurkukurūzas ražošanas kopapjomu.

               (55)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika noteikts, ka trīs atlasītie ražotāji gadā papildus varētu saražot 40 000–60 000 tonnu (“reālā rezerves jauda”), t. i., divas trīs reizes vairāk nekā kopējie attiecīgā ražojuma eksportētie daudzumi no Taizemes uz Savienību.

               (56)

               Atlasīto ražotāju reālo rezerves jaudu tāpēc var uzskatīt par ievērojamu. Turklāt ir zināmi vēl 15 attiecīgā ražojuma ražotāji Taizemē, kuriem līdzīgi Taizemē ir pieejami milzīgi cukurkukurūzas ražošanas apjomi.

               (57)

               Informācija, kas iegūta no citiem avotiem, t. i.:

                           —

                           ražotāju eksportētāju internetā sniegtā informācija,

                           —

                           saistībā ar atlasi iegūtā informācija un

                           —

                           informācija, kas savākta datubāzē, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu,

                     ļauj secināt, ka vismaz diviem lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, no kuriem viens sadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, bet netika iekļauts izlasē (tātad arī nesniedza detalizētu informāciju par šo jautājumu), kopējā jauda ir 50 000–100 000 tonnu.

               (58)

               Visbeidzot, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka patēriņa līmenis Taizemes iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos palielinātos un tādējādi spētu absorbēt ražošanas pieaugumu, ko izraisītu Taizemes ražotāju rezerves jaudas izmantošana. Konkrēti, Taizemes iekšzemes tirgus ir neliels un vidēji atbilda tikai 1–2 % no visu atlasīto Taizemes ražotāju pārdošanas kopapjoma. Tas apstiprina, ka tad, ja cukurkukurūzu ražotu vēl vairāk, tā tiktu eksportēta ārpus Taizemes.

         3.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (59)

               Salīdzinot eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū, kļuvuši skaidri divi fakti: iekšzemes tirgū ir relatīvi augstas cenas (jo tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu) un apjoms salīdzinājumā eksporta pārdošanas apjomiem ir samērā neliels. Pamatojoties uz iepriekšminēto, acīmredzot nav riska, ka tad, ja pasākumus atceltu, tirdzniecība varētu novirzīties no iekšzemes tirgus uz Savienību.

               (60)

               Salīdzinot eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenām trešo valstu tirgos, kļūst skaidrs, ka trijiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem cenas Savienībā ir vidēji par 14 % augstākas.

               (61)

               Arī Taizemes muitas tirdzniecības statistika apstiprina šo konstatējumu. Pēc norādītā loģistikas svara pārveidošanas (trauks + kukurūza + šķidrums) par konservu tīrsvaru (kukurūza + šķidrums), vadoties pēc metodikas, kas izmantota pārskatīšanas pieprasījumā, cena par kilogramu, kuru maksā Savienībā, ir vidēji par 5 % augstāka nekā cena trešās valstīs.

               (62)

               Lai gan vairākas personas ir paudušas šaubas par to, vai cenu atšķirība 5 % vai 14 % ir pietiekami liela, lai novirzītu tirdzniecību uz Savienību, izmeklēšana liecina, ka cukurkukurūzas tirgū tas patiešām ir iespējams. Šajā procedūrā vienam Taizemes uzņēmumam, t. i., Karn Corn, iepriekš tika noteikta par 8–10 % zemāka likme nekā lielākajai daļai citu Taizemes eksportētāju. Šī 8–10 % priekšrocība tomēr bijusi pietiekama, lai tas laikposmā no sākotnējās izmeklēšanas līdz pašreizējās izmeklēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas periodam septiņas reizes palielinātu savu īpatsvaru Taizemes eksportētajos daudzumos uz Savienību.

               (63)

               Turklāt, lai gan spēkā bija 3,1 % antidempinga maksājums, kopš antidempinga maksājumu noteikšanas Karn Corn savus uz Savienību eksportētos daudzumus palielinājis vairāk nekā divas reizes. Tas liecina, ka salīdzinājumā ar citiem tirgiem Savienības tirgus ir pievilcīgs, kaut arī cenu atšķirība ir neliela.

               (64)

               Jāsecina – lai gan risks, ka tirdzniecība novirzīsies no iekšzemes tirgus uz Savienības tirgu, ir visai mazs, jo iekšzemes tirgū tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu, tomēr ir ievērojams risks, ka tirdzniecība novirzīsies no trešām valstīm uz Savienības tirgu, jo tur dominē augstākas cenas.

               (65)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenas Savienības tirgū ir salīdzinoši mazāk pievilcīgas nekā cenas citās valstīs, piemēram, Japānā. Tādējādi tirdzniecības novirzīšanās iespējamība tad, ja pasākumi tiktu atcelti, esot pārspīlēta.

               (66)

               Tiek atgādināts, ka pārdošana trešām valstīm tiek uzskatīta par pārdošanu grupai un 63. apsvērumā izklāstīto secinājumu pamatā ir vidējās pārdošanas cenas trešās valstīs. Pilnībā tiek atzīts, ka šajā trešo valstu grupā ir valstis, kur eksporta cenas ir augstākas, un ir citas trešās valstis, kur ir zemākas eksporta cenas. Acīmredzot, jo zemāka eksporta cena, jo lielāks tirdzniecības novirzīšanās risks, ja pasākumi zaudētu spēku.

               (67)

               Turklāt viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līgumiskās saites ar importētājiem trešās valstīs neļautu viegli pārorientēties no vienas valsts pircējiem uz citas valsts pircējiem.

               (68)

               Lai gan līgumiskās saites starp Taizemes ražotājiem eksportētājiem un importētājiem dažādās trešās valstīs var pastāvēt un tiek uzturētas īslaicīgi, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka minētās līgumiskās saites nevarētu pārtraukt, lai pievērstos pārdošanai tirgos, kuros ir augstākas cenas nekā Savienībā.

               (69)

               Visbeidzot, ieinteresētās personas apgalvoja, ka eksportu uz dažām trešām valstīm, piemēram, Dienvidkoreju, nevar salīdzināt, jo var atšķirties ražojumu klāsts (piemēram, trauku lielums) un pārdošanas nosacījumi (piemēram, transportēšanas noteikumi).

               (70)

               Tiek atgādināts, ka salīdzināšanas rezultāti, kas izklāstīti 58., 59. un 60. apsvērumā, norāda, ka eksporta cenas uz visām trešām valstīm atšķiras. Ar Taizemes eksportu uz nedaudziem tirgiem saistītā ietekme uz kopējo salīdzinājumu tāpēc ir neliela. Turklāt Taizemes eksporta datus reģistrē FOB līmenī, tāpēc transportēšanas noteikumu vai transportēšanas izmaksu atšķirību ietekme ir saistīta tikai ar iekšzemes pārvadājumu izmaksām Taizemē un tāpēc var būt tikai nenozīmīga.

               (71)

               Nav pierādījumu par to, ka vidējā cena uz visām trešām valstīm nav salīdzināma ar eksporta cenu uz Savienību, tāpēc ir derīgs 63. apsvērumā izdarītais secinājums.

         4.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

               (72)

               Iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, relatīvi augstākas cenas Savienības tirgū piesaistītu ievērojamus apjomus attiecīgā ražojuma, ko pašlaik trešām valstīm pārdod par zemākām cenām.

               (73)

               Taizemes ražotāji eksportētāji PIP laikā ir turpinājuši īstenot dempingu.

               (74)

               Turklāt, ņemot vērā pieejamo rezerves jaudu Taizemē un to, ka cenas Savienības tirgū ir ievērojami augstākas nekā trešo valstu tirgos, jāsecina – ir risks, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma eksports pieaugtu.

               (75)

               Var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (76)

               PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 20 ražotāji Savienībā. Tāpēc minēto ražotāju saražotais apjoms (noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz citiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz datiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā) ir uzskatāms par kopējo saražoto apjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               (77)

               Kā skaidrots 13. apsvērumā, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, tika izveidota izlase. Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos:

                           —

                           makroekonomiskie elementi (saražotais apjoms, jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības saražotā apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – izmantotas aplēses, kuru pamatā ir dati no pārskatīšanas pieprasījuma,

                           —

                           mikroekonomisko elementu analīze (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika veikta attiecībā uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Patēriņš Savienībā

               (78)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz pārdoto Savienības ražošanas nozares pašas saražoto apjomu, kas bija paredzēts Savienības tirgum, 14. panta 6. punkta datubāzes datiem par importa apjomu Savienības tirgū un pārējiem Savienības ražotājiem – uz informāciju, kas pieejama pieprasījumā.

               (79)

               Visā attiecīgajā periodā Savienības patēriņš palielinājās par 9 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par 5 %, 2010. gadā un 2011. gadā tas attiecīgi palielinājās par 6 un 9 procentpunktiem (salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). Pēc tam PIP laikā tas zināmā mērā stabilizējās aptuveni 350 000 tonnu līmenī.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Kopējais patēriņš Savienībā (t)

                           318 413

                           301 594

                           320 027

                           351 279

                           347 533

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              95

                              101

                              110

                              109

         2.   Imports no attiecīgās valsts

   a)   Apjoms

               (80)

               Attiecīgā ražojuma importa apjoms no attiecīgās valsts Savienībā samazinājās par 43 % no apmēram 38 000 tonnām 2008. gadā līdz apmēram 22 000 tonnām PIP laikā. 2009. gadā tas samazinājās par 15 %, 2010. gadā – vēl par 20 procentpunktiem, un 2011. gadā vēl par 11 procentpunktiem, tad PIP laikā atkal nedaudz palielinājās, proti, par 3 procentpunktiem.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Importa apjoms no Taizemes

                           38 443

                           32 616

                           24 941

                           20 710

                           21 856

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              85

                              65

                              54

                              57

                           Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa (%)

                           12

                           11

                           8

                           6

                           6

                           Taizemes izcelsmes importa cenas (EUR/t)

                           835

                           887

                           806

                           775

                           807

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              106

                              96

                              93

                              97

                                          Avots:

                                       14. panta 6. punkta datubāze.

         b)   Tirgus daļa

               (81)

               Atbilstošā Taizemes eksportētāju tirgus daļa Savienībā attiecīgajā periodā attiecīgajā valstī pakāpeniski samazinājās par aptuveni 50 % jeb 6 procentpunktiem: 2008. gadā tā bija 12 %, PIP laikā – 6 %. Sīkāk – Taizemes tirgus daļa samazinājās no 12 % 2008. gadā līdz 11 % 2009. gadā, līdz 8 % 2010. gadā un līdz 6 % 2011. gadā/PIP.

         c)   Cenas

   i)   Cenu dinamika

               (82)

               Laikposmā no 2008. gada līdz PIP vidējā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cena samazinājās par 3 %: no 835 EUR/t 2008. gadā līdz 807 EUR/t PIP laikā. Konkrēti, cenas 2008. gadā palielinājās par 6 %, pēc tam 2010. gadā samazinājās par 10 procentpunktiem un vēl par 3 procentpunktiem 2011. gadā. No 2011. gada līdz PIP minētās cenas atkal paaugstinājās, proti, par 4 procentpunktiem.

         ii)   Cenu samazinājums

               (83)

               Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares līdzīgo ražojuma veidu pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozares EXW cenas bez rabatiem un nodokļiem tika salīdzinātas ar attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju CIF cenām līdz Savienības robežai, pienācīgi koriģētām attiecībā uz līgtajām nodokļu likmēm, izkraušanas un muitošanas izmaksām. Salīdzinājums liecina, ka PIP laikā Savienībā pārdotā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma cenas ir kopumā augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Bez tam, pamatojoties uz importa statistiku (14. panta 6. punkta datubāze), nebija cenu samazinājuma starpības attiecībā uz visu Taizemes importu uz Savienību (ne ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ne tiem, kuri nesadarbojās, neatkarīgi no produktu klāsta).

         3.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

               (84)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (85)

               Cita starpā šim tirgum ir raksturīgi divi pārdošanas kanāli, t. i., pārdošana ar ražotāja zīmolu un pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu. Pārdošana pirmajā kanālā salīdzinājumā ar otro kanālu parasti saistīta ar augstākām pārdošanas izmaksām, kas jo īpaši paredzētas konkrēti mārketingam un reklāmai, un tas ir arī cēlonis augstākām pārdošanas cenām.

               (86)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no otrā kanāla, proti, mazumtirgotāja zīmola kanāla. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma analīzē nošķirt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus ar ražotāja zīmolu no pārdošanas apjomiem ar mazumtirgotāja zīmolu, jo imports par dempinga cenām pirmām kārtām konkurē ar Savienības ražošanas nozares līdzīgajiem ražojumiem, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu. Šāda nošķiršana jo īpaši tika veikta, lai noteiktu pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, nākamajās tabulās norādīts un raksturots arī kopapjoms (gan pārdošanai ar ražotāja zīmolu, gan ar mazumtirgotāja zīmolu). PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi ar mazumtirgotāja zīmolu atbilda 70 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un apmēram 60 % no pārdošanas vērtības.

               (87)

               Ņemot vērā, ka Savienībā cukurkukurūza tiek pārstrādāta tikai vasaras mēnešos, vairāki kaitējuma rādītāji ir gandrīz identiski 2011. gada un PIP (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) rādītājiem. Tas jo īpaši attiecas uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu.

         3.1.   Makroekonomiskie elementi

   a)   Ražošanas apjoms

               (88)

               No līmeņa, kas 2008. gadā bija apmēram 372 000 tonnu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Konkrēti, 2009. gadā tas samazinājās par 25 %, 2010. gadā par 13 procentpunktiem, un 2011. gadā/PIP tas atkal palielinājās par 31 procentpunktu.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (t)

                           371 764

                           279 265

                           231 790

                           344 015

                           343 873

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              75

                              62

                              93

                              92

         b)   Jauda un jaudas izmantojuma rādītāji

               (89)

               Ražošanas jauda 2008., 2009. un 2010. gadā bija aptuveni 488 000 tonnu, un 2011. gadā/PIP tā samazinājās par 9 %. Samazināšanās skaidrojama ar to, ka viens atlasītais Savienības ražotājs slēdza vienu ražotni.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ražošanas jauda (t)

                           488 453

                           488 453

                           488 453

                           444 055

                           444 055

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                           Jaudas izmantojums (%)

                           76

                           57

                           47

                           77

                           77

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              75

                              62

                              102

                              102

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

               (90)

               Jaudas izmantojums 2008. gadā bija 76 %. 2009. gadā tas samazinājās līdz 57 % un 2010. gadā līdz 47 %, bet pēc tam 2011. gadā/PIP palielinājās līdz 77 %. Visā attiecīgajā periodā jaudas izmantojums ir bijis stabils, jo ražošanas apjoms samazinājās atbilstoši ražošanas jaudas samazinājumam.

         c)   Pārdošanas apjoms

               (91)

               Savienības ražošanas nozares saražotās mazumtirgotāja zīmolam paredzētās produkcijas pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem vispirms 2009. gadā samazinājās par 6 %, tad 2010. gadā palielinājās par 17 procentpunktiem un 2011. gadā palielinājās vēl par 24 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 4 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 31 %.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Savienības pārdošanas apjoms (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t)

                           161 544

                           151 058

                           179 562

                           218 876

                           212 425

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              94

                              111

                              135

                              131

                           Savienības pārdošanas apjoms (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem

                           262 902

                           248 995

                           280 586

                           318 237

                           312 623

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              95

                              107

                              121

                              119

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

               (92)

               Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) pārdošana Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem norisinājās pēc samērā līdzīga modeļa, tomēr tas bija mazāk izteikts. Vispirms 2009. gadā pārdošanas apjoms samazinājās par 5 %, tad 2010. gadā palielinājās par 12 procentpunktiem un 2011. gadā vēl par 14 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 2 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP minētais pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 19 %.

         d)   Tirgus daļa

               (93)

               Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2008. un 2009. gadā bija 83 %. Tā pieauga līdz 88 % 2010. gadā un 2011. gadā līdz 91 %, tad PIP laikā mazliet samazinājās līdz 90 %. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 7 procentpunktiem.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (%)

                           83

                           83

                           88

                           91

                           90

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              100

                              106

                              110

                              109

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

         e)   Izaugsme

               (94)

               Laikposmā no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 9 % un Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 31 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 19 %. No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozare ieguva aptuveni 7 procentpunktus no tirgus daļas, savukārt imports par dempinga cenām zaudēja apmēram 6 procentpunktus no tirgus daļas. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare spēja gūt labumu no augošā tirgus.

         f)   Nodarbinātība

               (95)

               Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms 2008. un 2009. gadā samazinājās par 17 %, tad 2010. gadā samazinājās par 5 procentpunktiem un 2011. gadā/PIP palielinājās par 11 procentpunktiem. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 11 %, t. i., attiecīgajā periodā samazinājās no apmēram 2 300 cilvēkiem līdz 2 000.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Nodarbinātība (personas)

                           2 278

                           1 896

                           1 786

                           2 038

                           2 035

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              83

                              78

                              89

                              89

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

         g)   Ražīgums

               (96)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērīts izlaidē (tonnās) uz nodarbināto gadā, sākot no 163 tonnām uz nodarbināto, vispirms 2009. gadā samazinājās par 10 % un 2010. gadā samazinājās vēl par 10 procentpunktiem, pēc tam 2011. gadā palielinājās par 23 procentpunktiem un PIP laikā palielinājās par 1 procentpunktu. Savienības ražošanas nozares ražīguma kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 4 %. Šīs izmaiņas liecina par to, ka darbaspēks samazinājās straujāk nekā ražošana.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Ražīgums (t uz nodarbināto)

                           163

                           147

                           130

                           169

                           169

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              90

                              80

                              103

                              104

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

         h)   Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas

               (97)

               Savienības ražošanas nozares ražojumiem ar mazumtirgotāja zīmolu vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem 2009. gadā palielinājās par 7 % un 2010. gadā samazinājās par 8 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 5 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 3 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā minētās cenas samazinājās par 3 %: no 1 073 EUR/t līdz 1 041 EUR/t PIP laikā.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Vienības cena Savienības tirgū (ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t)

                           1 073

                           1 152

                           1 057

                           1 008

                           1 041

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              107

                              99

                              94

                              97

                           Vienības cena Savienības tirgū (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t)

                           1 248

                           1 305

                           1 219

                           1 182

                           1 215

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              105

                              98

                              95

                              97

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

               (98)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas kopumā (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem atbilda samērā līdzīgam modelim. Tās 2009. gadā palielinājās par 5 % un 2010. gadā samazinājās par 7 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 3 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 2 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā minētās cenas samazinājās par 3 %: no 1 248 EUR/t līdz 1 215 EUR/t PIP laikā.

         i)   Dempinga starpības apjoms

               (99)

               Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga turpināšanās, un faktisko dempinga starpību (t. i., līdz 44 %) nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

         j)   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (100)

               Iepriekš aplūkotie makroekonomiskie un turpmāk aplūkotie mikroekonomiskie rādītāji liecina – lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem, nozares stāvokli joprojām raksturo neaizsargātība un nestabilitāte. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, rentabilitāte ir vāja. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas šajā tirgus segmentā samazinājās par 3 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 10 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atpelnīt izmaksas, un tas izraisīja ievērojamus zaudējumus. Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesā mazumtirgotāja zīmols ir nozīmīgs (70 % no kopējā pārdošanas apjoma un 60 % no kopējās pārdošanas vērtības), tāpēc tas ietekmē kopējo rentabilitāti. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.

         3.2.   Mikroekonomiskie elementi

   a)   Krājumi

               (101)

               Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās pastāvīgi samazinājās. 2009. gadā tie samazinājās par 2 %, 2010. gadā par 27 procentpunktiem, 2011. gadā par 2 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 24 procentpunktiem. Tomēr būtu jāņem vērā, ka krājumu apjoms konkrētajā nozarē nav noderīgs kaitējuma rādītājs. Lielais krājumu apjoms katra gada beigās saistīts ar to, ka ražas novākšana un konservēšana parasti ik gadu notiek oktobra beigās. Tāpēc krājumi ir preces, kas tiek nosūtītas laikposmā no novembra līdz jūlijam.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (t)

                           193 834

                           189 741

                           136 703

                           133 884

                           88 108

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              98

                              71

                              69

                              45

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

         b)   Algas

               (102)

               No 2008. gada līdz PIP darbaspēka izmaksas samazinājās par 7 %. Konkrētāk, 2009. gadā tās samazinājās par 16 %, 2010. gadā vēl par 1 procentpunktu un 2011. gadā/PIP palielinājās par 10 procentpunktiem. Kopējo samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja nodarbinātības samazinājums.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Gada darbaspēka izmaksas (EUR)

                           34 343 788

                           28 850 250

                           28 370 188

                           31 952 596

                           31 923 505

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              84

                              83

                              93

                              93

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

         c)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

               (103)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 5,6 % peļņas 2008. gadā līdz 5,4 % zaudējumiem PIP laikā.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Savienības rentabilitāte (ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)

                           5,6

                           9,6

                           –3,3

                           –8,2

                           –5,4

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              169

                              –59

                              – 145

                              –95

                           Savienības rentabilitāte (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma)

                           8,5

                           10,8

                           0,7

                           –0,5

                           1,6

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              127

                              8

                              –6

                              19

                           Ienākums no ieguldījumiem (INI) (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības)

                           24,3

                           40,4

                           2,9

                           –3,0

                           4,4

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              166

                              12

                              –13

                              18

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

               (104)

               Arī Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte samazinājās no 8,5 % 2008. gadā līdz 1,6 % PIP laikā. Tādējādi šis kritums ir mazāks nekā pārdošanai tikai ar mazumtirgotāja zīmolu. Rentabilitātes samazinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, kaut arī šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt nepārstrādātas cukurkukurūzas un trauku izmaksas) pieauga par 5 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi novirzīt pieaugušās ražošanas izmaksas uz pircējiem.

               (105)

               Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izteic kā peļņu (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no aptuveni 24,3 % 2008. gadā līdz 4,4 % PIP laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 82 %.

         d)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (106)

               Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2008. gadā bija apmēram 27 000 miljoni euro. Tā palielinājās līdz aptuveni 23 miljoniem euro 2009. gadā un līdz aptuveni 58 miljoniem euro 2010. gadā, tad 2011. gadā atkal samazinājās līdz aptuveni 8 miljoniem euro. No 2011. gada līdz PIP tā palielinājās līdz aptuveni 11 miljoniem euro. Neviens no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR)

                           26 698

                           23 239 572

                           58 654 064

                           7 845 330

                           11 077 815

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              87 047

                              219 698

                              29 386

                              41 494

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

         e)   Ieguldījumi

               (107)

               Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2008.–2009. gadā palielinājās par 45 %, 2009.–2010. gadā samazinājās par 34 procentpunktiem, 2011. gadā palielinājās par 57 procentpunktiem un, visbeidzot, no 2011. gada līdz PIP samazinājās par 4 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 64 %, kas bija paredzēti, lai uzturētu un atjaunotu esošās iekārtas, nevis lai palielinātu jaudu.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           PIP

                           Neto ieguldījumi (EUR)

                           6 590 078

                           9 545 749

                           7 329 354

                           11 093 136

                           10 802 751

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              145

                              111

                              168

                              164

                                          Avots:

                                       izmeklēšana.

         4.   Secinājums par kaitējumu

               (108)

               Vairāki rādītāji no 2008. gada līdz PIP mainījās negatīvi. Ienākums no ieguldījumiem samazinājās, ražošanas apjoms samazinājās par 8 %, ražošanas jauda samazinājās par 9 %, un nodarbinātība samazinājās par 11 %. Par zemākiem ražošanas apjomiem tiek norādīts, ka kukurūzas raža 2008. gadā bija labāka, nekā tika gaidīts, un tādēļ tad Savienības ražošanas nozarei bija lielāka izlaide. Tajā pašā periodā imports no Taizemes (rēķini par to sagatavoti lielākoties USD) kļuva pievilcīgāks, jo USD vērtība samazinājās. Šis cukurkukurūzas piegādes (gan Savienības, gan Taizemes) pieaugums sakrita ar ekonomikas un finansiālo krīzi Savienībā, un tā ietekmēja patēriņu. Rezultātā palielinātos Savienības saražotos apjomus nevarēja pilnībā pārdot Savienības tirgū. Tādēļ vajadzēja samazināt ražošanas apjomu un nākamajos gados atbrīvoties no krājumiem, bet tas pilnībā neizskaidro kaitējumu.

               (109)

               Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas pārdošanas rentabilitāte (gan ar ražotāja, gan ar mazumtirgotāja zīmolu) attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kur Savienības ražošanas nozarei bija jākonkurē ar Taizemes importu, ir izteikti zaudējumi (rentabilitāte samazinājās no peļņas, kas 2008. gadā pārsniedza 5 %, līdz zaudējumiem, kas PIP laikā pārsniedza 5 %). Savienības ražotāji samazināja savas pārdošanas cenas Savienības tirgū par 3 % un spēja atgūt tirgus daļu uz rentabilitātes rēķina. Nozarei ir vajadzīga pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu, jo nav pietiekama pieprasījuma pēc ražotāja zīmola un, ņemot vērā, ka pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu atbilst aptuveni 60 % no kopējās pārdošanas vērtības, attiecīgajā periodā kopējā rentabilitāte ir samazinājusies no 8,5 % līdz 1,6 %.

               (110)

               Daži rādītāji liecina, ka spēkā esošie pasākumi ļāvuši ražošanas nozarei atgūt savu pozīciju. Taizemes importa apjoms un tam atbilstošā tirgus daļa samazinājās gandrīz uz pusi: no 12 % 2008. gadā līdz tikai 6 % PIP laikā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 83 % 2008. gadā līdz 90 % PIP laikā. Turklāt PIP laikā Taizemes importa vidējās cenas nebija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr tās neļāva Savienības ražošanas nozarei novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem. Arī citi rādītāji liecina, ka pārmaiņas bijušas pozitīvas. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 2 % un PIP laikā bija diezgan augsts – 77 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, palielinājās par 31 %, un kopējais pārdošanas apjoms abos segmentos kopā palielinājās par 19 %. Ieguldījumi pieauga par 64 %. Minētie faktori liecina, ka ražošanas nozare spēja atgūties. Tomēr tā nespēja panākt pienācīgu rentabilitāti, lai saglabātu ievērojamu daļu tirgū, kurā konkurē vienīgi Savienības ražošanas nozare un no Taizemes importētais ražojums (imports no citām trešām valstīm ir neregulārs un nenozīmīgs).

               (111)

               Konkurences apstākļi Savienības tirgū patiešām ir sarežģīti. No vienas puses, daļā tirgus (ražotāja zīmola segmentā) Savienības ražošanas nozare nesaskaras ar konkurentiem no ārienes. Sarunās zīmola īpašniekiem ir lielāka ietekme nekā mazumtirgotājiem. Pirmie faktiski ir cenu noteicēji. Tirgus ir konsolidēts, un četru atlasīto ražotāju tirgus daļa ir 54 %. No otras puses, mazumtirgotājiem ir lielāka ietekme privāto zīmolu segmentā. Ņemot vērā konkurenci no ārienes un konkurenci Savienībā, uz cenām pastāvīgi tiek izdarīts spiediens. Rezultātā Taizemes izcelsmes importa radītā cenu spiediena dēļ Savienības ražotājiem ir grūtāk novirzīt ražošanas (galvenokārt cukurkukurūzas vai trauku) izmaksu pieaugumu uz pircējiem (attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājušās par 5 %).

               (112)

               Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare ir spējusi palielināt savu tirgus daļu, dodot priekšroku apjomam, nevis cenām. Tomēr nevar ignorēt, ka tās cukurkukurūzas bizness (ar mazumtirgotāja zīmolu) lielākoties nav spējis atpelnīt izmaksas. Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.

               (113)

               Vairākas personas norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies, jo uzlabojušies vairāki rādītāji, proti, Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa un cenu samazinājums bijis negatīvs.

               (114)

               Tiek atzīts, ka kaitējuma izpausmes Savienības ražošanas nozarē ir dažādas. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Taizemes. Tomēr kopumā, jo īpaši ņemot vērā zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.

               (115)

               Negatīvais cenu samazinājums un Savienības ražošanas nozares ievērojamā tirgus daļa paši par sevi nenozīmē, ka kaitējuma nav. Situācijā, kad no Taizemes turpinājās imports par dempinga cenām (ar dempinga starpību līdz 44 %), Savienības tirgū uz cenām tiek izdarīts spiediens. Savienības ražošanas nozare, cenzdamās atgūt zaudēto tirgus daļu, ir saglabājusi zemas cenas, un tādējādi ir pasliktinājusies tās rentabilitāte.

               (116)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējuma novērtējums būtu jābalsta uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā, nevis vienā tirgus segmentā.

               (117)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, kaitējuma novērtējums tika balstīts uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols), kā arī uz vairākiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāte, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas), kas attiecās uz mazumtirgotāja zīmolu. Nav apstākļu izmaiņu, kas varētu pamatot atkāpšanos no šīs metodikas, tātad tā joprojām ir derīga Savienības ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanai. Kā minēts 84. un 85. apsvērumā, cukurkukurūzas tirgū joprojām ir divi pārdošanas kanāli un viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no mazumtirgotāja zīmola kanāla. Turklāt, pat ja tiktu ņemts vērā tikai Savienības ražošanas nozares sniegums kopumā, tad, ievērojot zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, nemainītos secinājums, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir nestabils. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, apgalvojums tiek noraidīts.

               (118)

               Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vājuma cēlonis var būt konkurence Savienības iekšienē.

               (119)

               Tomēr situācija Savienības tirgū attiecībā uz konkurenci būtiski neatšķiras no situācijas sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā (divi pārdošanas kanāli, aptuveni 20 ES ražotāji). Tomēr 2002. gadā, pirms Savienības tirgū ienāca Taizemes eksports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis kopumā pārsniedza 20 % (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols) un mazumtirgotāja zīmolam sasniedza 17 %. Tas liecina, ka konkurence Savienībā neliedz Savienības ražošanas nozarei gūt ievērojamu peļņu. Savienības ražošanas nozarei palielināt cenas drīzāk neļāva tas, ka turpinājās imports par dempinga cenām un izraisīja spiedienu uz cenām.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (120)

               Pamatojoties uz iepriekš minētajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. No otras puses, kā liecina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība, ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila.

               (121)

               Kā minēts iepriekš, Taizemes eksportētājiem nav rezerves jaudas, lai ļoti strauji varētu palielināt eksportu. Turklāt Taizemes tirdzniecības statistika apstiprina, ka 2011. gadā Taizeme uz trešām valstīm ir eksportējusi aptuveni 140 000 tonnu, kas apmēram septiņas reizes pārsniedz Taizemes eksporta apjomu uz Savienību. Ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir izdevīgākas cenas nekā dažu trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz minētajām valstīm, tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. Šādi strauji pavērsieni jau tika konstatēti sākotnējā izmeklēšanā, kad importam no Taizemes tirgus daļa Savienībā tikai triju gadu laikā gandrīz divkāršojās, proti, no 6,8 % 2002. gadā līdz 12,7 % 2005. gadā.

               (122)

               Tādēļ, pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, kaitējums varētu atkārtoties.

               (123)

               Vairākas ieinteresētās personas ir paudušas šaubas par secinājumu, kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Konkrēti, tika apgalvots, ka 5 % cenu starpība Savienības un trešo valstu tirgos ir pārāk maza, lai novirzītu cukurkukurūzas eksportu uz Savienības tirgu. Šis arguments jau aplūkots 61. apsvērumā. Turklāt tiek apgalvots, ka cukurkukurūza nav prece, ko var viegli pārorientēt no viena tirgus uz citu. Šis arguments tomēr nav pamatots un neatbilst šīs izmeklēšanas konstatējumiem.

               (124)

               Lai gan kaitējuma atkārtošanās iespējamība novērtēta perspektīvā, tomēr novērtējums balstīts uz 121. apsvērumā minētajiem faktiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (125)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

         1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (126)

               Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare joprojām ir samērā neaizsargāta un nestabila. Lai palielinātu savas pārdošanas cenas (jo īpaši ar mazumtirgotāja zīmolu) un tādējādi kompensētu ražošanas izmaksu palielinājumu, tā varētu izmantot spiediena atslābumu, ko nodrošinātu pasākumu turpināšana. Tas ļautu ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli.

         2.   Mazumtirgotāju un patērētāju intereses

               (127)

               Sadarbību centās panākt no vairāk nekā 40 importētājiem/mazumtirgotājiem un divām patērētāju/tirdzniecības organizācijām. Sadarbojās tikai viens mazumtirgotājs. Tā imports bija maza daļa no kopējā importa no Taizemes PIP laikā. Ar cukurkukurūzu saistītā daļa tā apgrozījumā bija niecīga salīdzinājumā ar tā kopējo apgrozījumu. Turklāt cukurkukurūzas tālākpārdošana PIP laikā radīja ļoti lielu peļņu. Minētie faktori norāda, ka pat tad, ja pasākumi tiktu turpināti, mazumtirgotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti.

               (128)

               Vienlaikus vairākas tirdzniecības apvienības iesniedza informāciju un apmeklēja uzklausīšanu. Tās apgalvo, ka antidempinga pasākumi nebūtu jāturpina, jo Taizemes importa tirgus daļa ir maza un tā samazinās, vienlaikus palielinoties Savienības ražošanas nozares tirgus daļai.

               (129)

               Ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, mājsaimniecības vidējie izdevumi par cukurkukurūzu ir ļoti mazi, līdz EUR 5 gadā. Ņemot vērā pašreizējo pasākumu mēreno apmēru, pasākumu turpināšanas ietekme varētu maz ietekmēt patērētājus.

               (130)

               Ņemot vērā iepriekšminēto un kopumā zemo sadarbības līmeni, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi nevarētu būtiski iespaidot mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli Savienībā.

         3.   Piegādes deficīta risks / konkurence Savienības tirgū

               (131)

               Pirmām kārtām būtu jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu importam, uz kuru attiecas pasākumi, bet gan novērst to izkropļoto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas tāpēc, ka joprojām notiek imports par dempinga cenām.

               (132)

               PIP laikā patēriņš Savienībā ir palielinājies par 9 % un sasniedzis apmēram 350 000 tonnu. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza Savienības pieprasījumu, PIP laikā sasniedzot apmēram 440 000 tonnu. Savienības ražotāju starpā ir pietiekama konkurence. Savienības ražošanas nozare PIP laikā izmantoja 77 % jaudas, tāpēc skaidrs, ka tai ir rezerves jauda, ar kuru būtu iespējams palielināt ražošanas apjomu, ja palielinātos pieprasījums. Imports no citām trešām valstīm, jo īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnas Tautas Republikas, arī var apmierināt daļu no pieprasījuma. Kā jau minēts iepriekš, būtu jāuzsver, ka antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu no Taizemes uz Savienību. Ņemot vērā pasākumu mazo apjomu, gaidāms, ka importam no Taizemes joprojām būs zināma daļa no Savienības tirgus.

               (133)

               Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu Savienības tirgū vai ierobežot konkurenci Savienības tirgū.

         4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (134)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, šķiet, ka pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme būtu ierobežota un nekādā ziņā nebūtu nesamērīga ar ieguvumiem, ko Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pasākumu turpināšana.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (135)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas tām tika dots arī laiks, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

               (136)

               No iepriekšminētā var secināt, ka Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam piemērojamie antidempinga pasākumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā. Tiek atgādināts, ka minētie pasākumi izpaužas kā procentuālais maksājums ar dažādām likmēm.

               (137)

               Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražo minētie uzņēmumi un tātad – konkrēti norādīti tiesību subjekti. Minētās likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.

               (138)

               Ikviena prasība piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistītas ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražotnēs un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi grozīs regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par importētiem Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, sagatavotiem vai konservētiem etiķī vai etiķskābē, nesaldētiem, pašlaik klasificētiem ar KN kodu ex 2001 90 30 (Taric kods 2001903010), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00 (Taric kods 2005800010).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši turpmākajā tabulā norādītie uzņēmumi, ir šāda:

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājums (%)

                  Taric papildu kods

                  Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme

               3,1

               A789

                  Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme

               14,3

               A890

                  Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme

               12,8

               A790

                  River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme

               12,8

               A791

                  Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Taizeme

               11,1

               A792

               Pielikumā uzskaitītie ražotāji, kuri sadarbojās

               12,9

               A793

               Visi pārējie uzņēmumi

               14,3

               A999

         3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, iekļaujot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme 12,9 %, ja kāds jauns Taizemes ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

               a)

               tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu;

               b)

               tas nav saistīts ne ar vienu Taizemes eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

               c)

               pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

         3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 2. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007 (2007. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.).

      (3)  Padomes Regula (EK) Nr. 954/2008 (2008. gada 25. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp.).

      (4)  Komisijas Lēmums 2007/424/EK (2007. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu (OV L 159, 20.6.2007., 42. lpp.).

      (5)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/2009 (2009. gada 15. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 246, 18.9.2009., 1. lpp.).

      (6)  OV C 258, 2.9.2011., 11. lpp.

      (7)  OV C 175, 19.6.2012., 22. lpp.

      (8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

      PIELIKUMS

         To ražotāju saraksts, kuri sadarbojās un ir minēti 1. panta 2. punktā un uz kuriem attiecas Taric papildu kods A793

                  Nosaukums

                  Adrese

                     Agro-On (Thailand) Co., Ltd

                     50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

                     B.N.H. Canning Co., Ltd

                     425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand

                     Boonsith Enterprise Co., Ltd

                     7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

                     Erawan Food Public Company Limited

                     Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

                     Great Oriental Food Products Co., Ltd

                     888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

                     Lampang Food Products Co., Ltd

                     22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

                     O.V. International Import-Export Co., Ltd

                     121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

                     Pan Inter Foods Co., Ltd

                     400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand

                     Siam Food Products Public Co., Ltd

                     3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand

                     Viriyah Food Processing Co., Ltd

                     100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand

                     Vita Food Factory (1989) Ltd

                     89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 408/2013 ( 2013. gada 2. maijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               3.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 121/45

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 408/2013
   (2013. gada 2. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 2. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  77,4

                  TN

                  86,6

                  TR

                  125,9

                  ZZ

                  96,6

                  0707 00 05

                  AL

                  65,0

                  EG

                  158,2

                  TR

                  129,8

                  ZZ

                  117,7

                  0709 93 10

                  TR

                  128,0

                  ZZ

                  128,0

                  0805 10 20

                  EG

                  55,2

                  IL

                  70,0

                  MA

                  58,2

                  TN

                  67,7

                  TR

                  70,6

                  ZZ

                  64,3

                  0805 50 10

                  TR

                  95,2

                  ZA

                  116,4

                  ZZ

                  105,8

                  0808 10 80

                  AR

                  113,8

                  BR

                  104,2

                  CL

                  119,4

                  CN

                  77,7

                  MK

                  30,3

                  NZ

                  137,3

                  US

                  207,3

                  ZA

                  110,0

                  ZZ

                  112,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 384/2014 (2014. gada 3. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Crème de Bresse (ACVN))

text:
                  15.4.2014

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 111/42

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 384/2014
         (2014. gada 3. aprīlis)
         par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Crème de Bresse (ACVN))
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Crème de Bresse, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

                     (2)

                     Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Crème de Bresse būtu jāreģistrē,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2014. gada 3. aprīlī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Dacian CIOLOȘ

            (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

            (2)  OV C 335, 16.11.2013., 16. lpp.

            PIELIKUMS
            Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

               1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)

            FRANCIJA

               Crème de Bresse (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 448/2011 ( 2011. gada 6. maijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Σταφίδα Ηλείας ( Stafida Ilias ) (AĢIN))

text:
               11.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 122/65

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 448/2011
   (2011. gada 6. maijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Σταφίδα Ηλείας (Stafida Ilias) (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Grieķijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Σταφίδα Ηλείας (Stafida Ilias) ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 6. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOŞ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 233, 28.8.2010., 20. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      GRIEĶIJA

         Σταφίδα Ηλείας (Stafida Ilias) (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2225 (2016. gada 5. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
                  10.12.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 336/25

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2225
      (2016. gada 5. decembris)
      par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

                  (2)

                  Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

                  (3)

                  Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

                  (4)

                  Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

                  (5)

                  Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
      2. pants
      Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
      3. pants
      Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2016. gada 5. decembrī

               Komisijas vārdā –

               Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

               ģenerāldirektors

            Stephen QUEST

         (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

         (2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

         PIELIKUMS

                     Preču apraksts

                     Klasifikācija
                     (KN kods)

                     Pamatojums

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Pārsvarā no tērauda (izņemot lieto tēraudu) izgatavots cilindrisks izstrādājums, kura garums ir apmēram 35 cm un diametrs platākajā punktā apmēram 19 cm (tā dēvētais “kāpurķēžu atbalsta rullis”). Tas sastāv no šādām galvenajām sastāvdaļām: cilindriska apvalka ar graduētu ķēdes virzītāja ietveri; augsta pulējuma ass un divām bronzas iemavām un uzmavām abos galos.
                     Izstrādājums ir paredzēts izmantošanai kāpurķēžu ekskavatora kāpurķēdēm savienojumā ar citiem līdzīgiem kāpurķēžu atbalsta ruļļiem kāpurķēdes gareniskai un sāniskai vadībai.
                     Sk. attēlu (*1).

                     8431 49 80

                     Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras (KN) 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 8431 , 8431 49  un 8431 49 80  formulējumu.
                     Klasifikācija pozīcijā 8708  pie daļām un piederumiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti pozīcijās 8701 –8705 , nav iespējama, jo izstrādājums nav paredzēts izmantošanai minētajās pozīcijās klasificētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Izstrādājuma objektīvās pazīmes (lielums un forma) ir raksturīgas kāpurķēžu atbalsta rullim, kas paredzēts izmantošanai pozīcijā 8429  minētā kāpurķēžu ekskavatora kāpurķēdēm.
                     Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 8431 49 80  pie detaļām, kas paredzētas vienīgi vai galvenokārt pozīciju 8425  līdz 8430  mehānismiem, kas nav no lietā tērauda.

            (*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.