title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1778 (2016. gada 6. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam

text:
                  7.10.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 272/33

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1778
      (2016. gada 6. oktobris),
      ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,
      pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
      tā kā:
      1.   PROCEDŪRA

      1.1.   Procedūras sākšana

                  (1)

                     European Steel Association (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 90 % no konkrētu karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošiem būtiska kaitējuma draudiem, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

                  (2)

                  Pēc šīs sūdzības saņemšanas Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz 5. pantu Padomes Regulā (ES) 2009/1225 (2) (“pamatregula”), 2016. gada 13. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

                  (3)

                  Pēc tam Komisija sāka arī šādas divas izmeklēšanas:

                              (a)

                              2016. gada 13. maijā (4) – antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz tā paša Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojuma importu;

                              (b)

                              2016. gada 7. jūlijā (5) – antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz tā paša Brazīlijas, Irānas, Krievijas, Serbijas un Ukrainas izcelsmes ražojuma importu.

            1.2.   Reģistrēšana

                  (4)

                  Sūdzības iesniedzējs 2016. gada 5. aprīlī iesniedza pieprasījumu reģistrēt attiecīgā ražojuma importu no ĶTR. Sūdzības iesniedzējs 2016. gada 2. jūnijā iesniedza atjauninātu informāciju saistībā ar minēto pieprasījumu, proti, jaunākus finanšu datus, taču 2016. gada 11. augustā šo informāciju atsauca.

            1.3.   Ieinteresētās personas

                  (5)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties dalībai izmeklēšanā. Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās asociācijas par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

                  (6)

                  Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

            1.4.   Atlase

                  (7)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

            1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

                  (8)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka Savienības ražotāju lielā skaita dēļ tā veidos Savienības ražotāju izlasi. Pēc tam Komisija veidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Komisija informēja šos pagaidu izlasē iekļautos uzņēmumus un sūdzības iesniedzēju. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi.

                  (9)

                  Viens no pagaidu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem informēja Komisiju, ka nevarēs sadarboties. Turklāt gan Itālijas dzelzs un tērauda asociācija (Federacciai), gan Eurofer norādīja, ka pagaidu izlasē nav pārstāvēta Dienvideiropa. Lai nodrošinātu labāku izkliedētību, Komisija aizstāja Savienības ražotāju, kurš nolēma nesadarboties, ar Savienības ražotāju no Dienvideiropas.

                  (10)

                  Tāpēc galīgajā izlasē bija pieci Savienības ražotāji no piecām dažādām dalībvalstīm. Izlasē iekļautie ražotāji saražo vairāk nekā 45 % no ražošanas apjoma Savienībā.

            1.4.2.   Nesaistīto importētāju atlase

                  (11)

                  Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi.

                  (12)

                  Četri importētāji sniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija vajadzīga un anketas tika nosūtītas visiem četriem importētājiem.

                  (13)

                  Tomēr, lai gan Komisija ar tiem sazinājās, lai iegūtu būtisku informāciju, neviens nesaistītais importētājs nesniedza izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem šajā izmeklēšanā.

            1.4.3.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                  (14)

                  Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase un attiecīgā gadījumā izveidotu ĶTR ražotāju izlasi, Komisija lūdza ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                  (15)

                  Trīspadsmit ĶTR ražotāju eksportētāju grupas sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija ierosināja veidot izlasi no trim uzņēmumu grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt. Komisija aicināja visus zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes iesniegt piezīmes par ierosināto izlasi.

                  (16)

                  Viens ražotājs eksportētājs, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (“Tiangong Tools”), apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj izlasē, jo atšķirībā no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tas ražo instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tad, ja tā ražojumu uzskata par attiecīgo ražojumu, izlasei vajadzētu būt reprezentatīvākai, un tas būtu tajā jāiekļauj.

                  (17)

                  Šis pieprasījums tika noraidīts. Tiangong Tools uz Savienību eksportēja tikai nelielu daudzumu konkrēta ražojuma veida. Tāpēc, ja šo ražotāju eksportētāju iekļautu izlasē, tā nekļūtu reprezentatīvāka. Komisija turpināja analizēt reprezentativitātes jautājumu saistībā ar ražošanas darbības jomu.

                  (18)

                  Beigās Komisija nolēma saglabāt ierosināto izlasi no trim ražotāju eksportētāju grupām. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji importē 57 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa Savienībā no ĶTR un 58 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa Savienībā no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

            1.5.   Atsevišķa pārbaude

                  (19)

                  Tikai viens ražotājs eksportētājs, Tiangong Tools, pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu un saistībā ar to iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija pagaidām pieņēma šo pieprasījumu un pārbaudīja uz vietas sniegto informāciju.

                  (20)

                  Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka šis uzņēmums ražo un eksportē uz Savienību tikai instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Ņemot vērā to, ka, Komisija, kā paskaidrots turpmāk 29.–35. apsvērumā, pagaidām nolēma izslēgt instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu no to ražojumu klāsta, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, Tiangong Tools netika noteikta pagaidu dempinga starpība. Tomēr, ja Komisija savu lēmumu attiecībā uz ražojumu klāstu galīgajā posmā mainītu, šā ražotāja eksportētāja atsevišķas pārbaudes pieprasījums tiks pārskatīts.

            1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem

                  (21)

                  Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Eurofer, pieciem Savienības ražotājiem un ar tiem saistītajiem tērauda nozares apkalpošanas centriem, viena lietotāja, trim ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un viena ražotāja analogajā valstī.

            1.7.   Pārbaudes apmeklējumi

                  (22)

                  Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, no tā izrietošus būtiska kaitējuma draudus un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi, ievērojot pamatregulas 16. pantu, tika veikti tālāk uzskaitīto uzņēmumu/asociācijas telpās.

                              Savienības ražotāju asociācija:

                                          —

                                             Eurofer, Brisele, Beļģija;

                              ražotāji Savienībā:

                                          —

                                             ThyssenKrupp Steel Europe AG, Dīsburga, Vācija;

                                          —

                                             Tata Steel IJmuiden BV, Velsena-Norda, Nīderlande;

                                          —

                                             Tata Steel UK Limited, Porttolbota, Apvienotā Karaliste;

                                          —

                                             ArcelorMittal France S.A., Francija, kam pieder šādi meitasuzņēmumi:

                                                      —

                                                         ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fosa (Fos-sur-Mer), Francija;

                                                      —

                                                         ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Denkerka, Francija

                                          —

                                             ArcelorMittal España SA, Gozón pašvaldība, Spānija;

                              lietotājs:

                                          —

                                             Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti pašvaldība, Itālija;

                              ĶTR ražotāji eksportētāji un ar tiem saistītie tirgotāji:

                                          —

                                             Benxi Iron & Steel Group:

                                                      —

                                                         Bengang Steel Plates Co., Ltd, Beņsji, Liaoninas province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Honkonga;

                                          —

                                             Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

                                                      —

                                                         Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Shagang South-Asia Trading Co., Honkonga;

                                                      —

                                                         Xinsha International PTE. Ltd., Singapūra;

                                          —

                                             Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

                                                      —

                                                         Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tanšaņa, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Čende, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Haņdaņa, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Handan Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Handan Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd., Haņdaņa un Čende, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tanšaņa, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tanšaņa, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Chengde Steel Logistics Co Ltd, Čende, Hebei province, ĶTR;

                                                      —

                                                         Duferco SA, Lugano, Šveice;

                                          —

                                             Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

                                                      —

                                                         Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Daņjana, Dzjansu province, ĶTR;

                              saistītie importētāji Savienībā:

                                          —

                                             Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Diseldorfa, Vācija;

                                          —

                                             Duferco Commerciale, SPA, Dženova, Itālija;

                              ražotājs analogajā valstī:

                                          —

                                             ArcelorMittal USA, Čikāga, Amerikas Savienotās Valstis.

            1.8.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                  (23)

                  Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

            2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

      2.1.   Attiecīgais ražojums

                  (24)

                  Attiecīgais ražojums ir konkrēti plakani dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumi, arī ruļļos (ieskaitot “sagarumotos velmējumus” un “šaurās sloksnes”), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma.
                  Attiecīgais ražojums neietver:

                              —

                              ražojumus no nerūsējošā tērauda un elektrotehniskā silīcijtērauda ar orientētu graudu;

                              —

                              ražojumus no instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda (6);

                              —

                              ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir biezāki par 10 mm un 600 mm plati vai platāki;

                              —

                              ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir 4,75 mm biezi vai biezāki, bet kuru biezums nepārsniedz 10 mm, un 2 050 mm plati vai platāki.

                        Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 un 7226 91 99, un tā izcelsme ir ĶTR.

                  (25)

                  Karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus ražo, izmantojot karsto velmēšanu. Tas ir metāla veidošanas process, kurā karstu metālu saspiež caur vienu vai vairākiem karstu veltņu pāriem, lai samazinātu biezumu un lai biezums būtu vienāds, un kurā metāla temperatūra ir augstāka par tā rekristalizācijas temperatūru. Tos var izstrādāt dažādos veidos: ruļļos (ieeļļotos vai neieeļļotos, kodinātos vai nekodinātos), griezuma garumā (loksnēs) vai šaurās sloksnēs.

                  (26)

                  Karsti velmētus plakana tērauda velmējumus izmanto diviem galvenajiem mērķiem. Pirmkārt, tie ir sākotnējā izejviela, lai ražotu dažādus lejasposma tērauda ražojumus ar pievienoto vērtību, sākot ar auksti velmētiem (7) plakaniem un pārklātiem tērauda velmējumiem. Otrkārt, tos izmanto par rūpnieciskās ražošanas izejmateriāliem, ko iegādājas galalietotāji dažādām vajadzībām, arī būvniecībai (tērauda cauruļu ražošanai), kuģu būvei, gāzes tvertnēm, automobiļiem, spiedtvertnēm un enerģijas pārvades cauruļvadiem.

            2.2.   Līdzīgais ražojums

                  (27)

                  Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tālāk uzskaitītajiem ražojumiem piemīt vienādas fizikālās pamatīpašības un tiem ir vienāds galvenais lietojums:

                              (a)

                              attiecīgajam ražojumam;

                              (b)

                              ĶTR un ASV ražotajam un to iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam;

                              (c)

                              Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

                  (28)

                  Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

            2.3.   Apgalvojumi par ražojumu klāstu

                  (29)

                  Pirmkārt, viens ražotājs eksportētājs (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) un viens ar citu Ķīnas ražotāju eksportētāju saistīts importētājs (Duferco S.A) pieprasīja, lai konkrēta veida karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus, ko nozarē sauc par instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, izslēgtu no ražojumu klāsta. Viņi apgalvoja, ka, instrumentu tēraudam un ātrgriezējtēraudam ir būtiski atšķirīgas īpašības, cenas, atšķirīgas specifikācijas un lietojuma veidi.

                  (30)

                  2016. gada 21. aprīlī notika šā Ķīnas ražotāja eksportētāja uzklausīšana, kurā piedalījās tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. 2016. gada 22. jūnijā notika arī importētāja uzklausīšana par viņa ražojuma izslēgšanas pieprasījumu.

                  (31)

                  Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka minētie apgalvojumi nav labi pamatoti un ka ir apiešanas risks gadījumā, ja Komisija pieņemtu šīs prasības.

                  (32)

                  Komisija konstatēja, ka tiešām ir būtiskas fizikālās un ķīmiskās atšķirības starp citiem attiecīgā ražojuma veidiem, izņemot instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, salīdzinājumā ar instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ķīmiskajā sastāvā ir vairāki elementi (8), kuru nav attiecīgajā ražojumā.

                  (33)

                  Turklāt instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ražošanas process un lietojuma veidi atšķiras no citu attiecīgā ražojuma veidu ražošanas procesa un lietojuma veidiem, un būtiski atšķiras to cenas. Piemēram, instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu atšķirībā no citiem attiecīgā ražojuma veidiem izmanto citu materiālu apstrādei, mehāniskai apstrādei, ekstrūzijai, griešanai, štancēšanai un caurumošanai, kas nav parastais lietojums citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Turklāt instrumentu tērauda ražošanā izmanto citu ražošanas procesu, kurā raksturīgās īpašības tiek panāktas visos ražošanas procesa posmos. Šā atšķirīgā ražošanas procesa dēļ instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ražošanas process ir saistīts ar lielākām izmaksām, kas zināmā mērā arī izskaidro, kādēļ tā pārdošanas cenas atšķiras no citu attiecīgā ražojuma veidu cenām.

                  (34)

                  Instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda importa apjoms 2015. gadā bija aptuveni 1,25 % no Ķīnas kopējā importa. Instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu arī klasificē ar citiem, specifiskiem KN kodiem.

                  (35)

                  Tāpēc Komisija pagaidām ir izslēgusi instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, vienlaikus informējot valstu muitas dienestus par iespējamu pasākumu apiešanas risku.

                  (36)

                  Otrkārt, 2016. gada 5. augustā Itālijas lietotājs Marcegaglia Carbon Steel Spa apgalvoja, ka no ražojumu klāsta būtu jāizslēdz šādi attiecīgā ražojuma veidi: tērauda veidi bez starpstruktūrām (interstitial-free (IF)), divfāzu tērauda veidi, augstoglekļa tērauda veidi un tērauda veidi bez orientēta grauda. Ražojuma izslēgšanas pieprasījuma pamatojums attiecībā uz minētajiem veidiem galvenokārt bija šāds:

                              (a)

                              šiem ražojuma veidiem būtiski atšķiras īpašības, lietojuma veidi un cenas salīdzinājumā ar visiem pārējiem attiecīgā ražojuma veidiem;

                              (b)

                              minētie ražojumi nav savstarpēji aizstājami ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem.

                  (37)

                  Tas pats lietotājs arī pieprasīja, lai ražojuma veidi, kurus izmanto aukstajai velmēšanai, tiktu izslēgti, pamatojoties uz to turpmāku izmantošanu lejasposmā.

                  (38)

                  Attiecībā uz ražojuma izslēgšanas pieprasījumu par tādiem attiecīgā ražojuma veidiem kā tērauda veidi bez starpstruktūrām (interstitial-free (IF)), divfāzu tērauda veidi, augstoglekļa tērauda veidi un tērauda veidi bez orientēta grauda Komisija konstatēja, ka nav pierādīts, ka minētajiem ražojumiem ir atšķirīgas īpašības un lietojuma veidi. Turklāt pēdējais detalizētais ražojuma izslēgšanas pieprasījums tika iesniegts ļoti vēlā posmā. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja minēto pieprasījumu, taču tā turpinās izmeklēt šo apgalvojumu.

                  (39)

                  Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko izmanto pārvelmēšanai, tas ir viens no galvenajiem attiecīgā ražojuma lietojuma veidiem, kā norādīts iepriekš 26. apsvērumā. Atšķirīgs lietojums pats par sevi nav iemesls izslēgšanai. Turklāt, ja izslēdz šos ražojuma veidus, tad būtu jāizslēdz arī lielākā daļa importēto attiecīgā ražojuma veidu, un papildus būtu jāveic sarežģīta vai pat neiespējama administratīvā pārraudzība, lai atšķirtu attiecīgo ražojumu, ko izmanto pārvelmēšanai, no tiem, kurus tādam nolūkam neizmanto. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja arī šo pieprasījumu.

            3.   DEMPINGS

      3.1.   Normālā vērtība

                  (40)

                  Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, Komisija nosaka normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1.–6. punktam ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un kuriem tādējādi var piešķirt tirgus ekonomikas režīmu. Tomēr neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, šādu režīmu nepieprasīja.

                  (41)

                  Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto normālo vērtību piemērotā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).

                  (42)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ierosināja izmantot tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem ražotājiem 11 tirgus ekonomikas valstīs, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu (9), un astoņām citām valstīm, par kurām bija norādes, ka tur tiek ražots un pārdots līdzīgais ražojums, proti, Argentīnā, Austrālijā, Ēģiptē, Irānā, Japānā, Dienvidāfrikā, Korejas Republikā un Taivānā. Kopumā Komisija sazinājās ar 62 ražotājiem 19 iespējamajās analogajās valstīs. Tomēr tikai viens uzņēmums ASV (ArcelorMittal USA) izteica vēlmi sadarboties un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (43)

                  ASV tiek uzskatīta par piemērotu analogo tirgu, jo tas ir atvērts tirgus, kurā ir desmit līdzīgā ražojuma iekšzemes ražotāji un importa no citām valstīm īpatsvars kopējā patēriņā ir aptuveni 10 %. Tāpēc un ņemot vērā to, ka tikai viens ASV ražotājs izteica vēlmi sadarboties, ASV provizoriski tika izvēlēta kā piemērota analogā valsts.

                  (44)

                  Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par šo izvēli. Tā kā piezīmes netika saņemtas, ASV tika izvēlēta par analogo valsti.

                  (45)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ASV neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis iekšzemes tirgū, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību.

                  (46)

                  Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ASV ražotāja ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā.

                  (47)

                  Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai šī pārdošana bijusi rentabla.

                  (48)

                  Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika noteikta, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas tika aprēķināta kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

                  (49)

                  Ražojuma veidiem, kuri nebija rentabli, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, izmantojot ASV ražotāja ražošanas izmaksas, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa tiem ASV ražotāja ražojuma veidiem, kuri ir rentabli.

                  (50)

                  Dažus ražojuma veidus, ko ražoja analogajā valstī, nebija iespējams salīdzināt ar ražojuma veidiem, kurus eksportē no ĶTR uz Savienību, jo ASV ražotājs tos nepārdod. Tāpēc normālā vērtība neatbilstošajiem ražojuma veidiem bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja ražošanas izmaksām. Komisija ņēma tuvākā līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas un tās pielāgoja to pārveidošanas darbu (sašķelšanas vai sagriešanas) izmaksām, kuri bija vajadzīgi, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu. Pēc tam Komisija pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas samērīgā apmērā (7 %–13 %), balstoties uz faktiskajiem datiem par ražošanu un pārdošanu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6. punktā. Visbeidzot tā pieskaitīja peļņu samērīgā apmērā (10 %–15 %), izmantojot rentablo ražojumu pārdošanas vidējo peļņas normu.

            3.2.   Eksporta cenas

                  (51)

                  Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ražojumus eksportēja uz Savienību gan tieši neatkarīgiem pircējiem, gan ar saistītu uzņēmumu starpniecību.

                  (52)

                  Tiešas pārdošanas gadījumā eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu.

                  (53)

                  Darījumiem, kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu.

            3.3.   Salīdzinājums

                  (54)

                  Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju EXW cenas ar analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību.

                  (55)

                  Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

                  (56)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, korekcijas attiecīgā gadījumā tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksām (4 %), maksājumiem par banku pakalpojumiem (0,02 %), kredīta izmaksām (0,05 %), komisijas maksām (0,6 %) un netiešajiem nodokļiem (4 %).

            3.4.   Dempinga starpība

                  (57)

                  Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem katra ASV līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstošā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

                  (58)

                  Dempinga starpība izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība, balstoties uz starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

                  (59)

                  Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica sadarbības līmeni ĶTR. Tas tika mērīts, novērtējot eksporta apjoma, ko uz Savienību veikuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, proporcionālo daļu no visa attiecīgās valsts eksporta kopapjoma uz Savienību.

                  (60)

                  Sadarbības līmenis ir augsts. Tādējādi atlikusī dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, tika provizoriski noteikta tādā līmenī, kas atbilst augstākajai dempinga starpībai, kādu konstatēja izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

                  (61)

                  Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

                     1. tabula.

                     Dempinga starpības, ĶTR

                              Uzņēmums

                              Pagaidu dempinga starpība

                                 Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              96,5 %

                              Hebei Iron & Steel Group

                              95,0 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                              100,1 %

                              Visi pārējie uzņēmumi

                              106,9 %

            4.   KAITĒJUMS

      4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienībā saražotā apjoma definīcija

                  (62)

                  Savienībā 17 uzņēmumi iesniedza ražošanas un pārdošanas datus šajā izmeklēšanā un norādīja, ka tie izmeklēšanas periodā ražoja līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, minētie 17 uzņēmumi pārstāv aptuveni 90 % no līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā.

                  (63)

                  Neskaitot minētos 17 uzņēmumus, bija vēl pieci citi uzņēmumi, kuri izmeklēšanas periodā ražoja līdzīgo ražojumu.

                  (64)

                  Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 74,7 miljoni tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Kā norādīts 10. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti pieci Savienības ražotāji, kuri pārstāv 45 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Tas ir reprezentatīvs paraugs.

                  (65)

                  Savienības ražotāji, kas ražo visu produkciju Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

                  (66)

                  Savienības ražotāju uzņēmējdarbības modelis un vertikālās integrācijas pakāpe atšķiras. Tomēr Savienības ražošanas nozari kopumā var raksturot kā nozari ar lielu vertikālās integrācijas pakāpi, kā sīkāk paskaidrots turpmāk 68. apsvērumā.

            4.2.   Patēriņš Savienībā

                  (67)

                  Kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, attiecīgo ražojumu klasificē ar vairākiem KN kodiem, ieskaitot dažus ex kodus. Lai nenovērtētu par zemu Savienības patēriņu un ņemot vērā šādu kodu acīmredzami izšķirošo ietekmi uz kopējo patēriņu, aprēķinot Savienības patēriņu, ar KN ex kodiem klasificētais importa apjoms tiek uzskaitīts pilnībā.

                  (68)

                  Savienības ražošanas nozare ir pārsvarā vertikāli integrēta, un attiecīgais ražojums tiek uzskatīts par sākotnējo izejvielu dažādu lejasposma ražojumu ar pievienoto vērtību ražošanā, sākot ar auksti velmētiem velmējumiem, tāpēc pašpatēriņu un brīvā tirgus patēriņu analizēja atsevišķi.

                  (69)

                  Kaitējuma analīzē ir svarīgi nošķirt pašpatēriņa tirgu no brīvā tirgus, jo ražojumi, kas paredzēti pašu vajadzībām, nav pakļauti importa izraisītai tiešai konkurencei, un transfertcenas tiek noteiktas grupu iekšienē saskaņā ar atšķirīgu cenu politiku. Turpretī ražojumi, kas paredzēti brīvam tirgum, tieši konkurē ar importēto attiecīgo ražojumu, un cenas ir brīvā tirgus cenas.

                  (70)

                  Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visām darbībām ar līdzīgo ražojumu un noteica, vai ražojumi bijuši paredzēti pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. Komisija konstatēja, ka aptuveni 60 % no Savienības ražotāju saražotā kopapjoma bijuši paredzēti pašu vajadzībām.

            4.2.1.   Pašpatēriņš Savienības tirgū

                  (71)

                  Komisija noteica Savienības pašpatēriņu, pamatojoties uz tiem datiem par visiem zināmajiem Savienības ražotājiem, kuri attiecas uz pašu vajadzībām paredzēto izmantošanu un pārdošanu Savienības tirgū. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības pašpatēriņa dinamika bija šāda.

                     2. tabula.

                     Pašpatēriņš Savienības tirgū (t)

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Pašpatēriņš

                              40 775 889

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 104

                                 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (72)

                  Attiecīgajā periodā Savienības pašpatēriņš Savienības tirgū palielinājās aptuveni par 4 %. Pieauguma galvenais iemesls bija pašpatēriņa tirgu, cita starpā rezerves daļu ražošanas tirgus, piemēram, autobūves nozarei, izaugsme.

            4.2.2.   Brīvā tirgus patēriņš Savienības tirgū

                  (73)

                  Komisija noteica Savienības brīvā tirgus patēriņu, pamatojoties uz a) pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, un b) importu Savienībā no visām trešām valstīm saskaņā ar Eurostat pārskatiem, kā arī atbilstoši datiem, ko bija iesnieguši attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības brīvā tirgus patēriņa dinamika bija šāda.

                     3. tabula.

                     Brīvā tirgus patēriņš (t)

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Patēriņš brīvā tirgū

                              31 405 157

                              32 292 192

                              33 139 474

                              35 156 318

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 106

                                 112

                                 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (74)

                  Attiecīgajā periodā Savienības brīvā tirgus patēriņš palielinājās aptuveni par 12 %. Palielinājuma galvenais iemesls ir ekonomikas atlabšana lejasposmā.

            4.3.   Imports no attiecīgās valsts

      4.3.1.   Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa

                  (75)

                  Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importa apjomus ar Savienības brīvā tirgus patēriņu, kā minēts iepriekš 73. apsvērumā.

                  (76)

                  Importa dinamika no ĶTR Savienībā bija šāda.

                     4. tabula.

                     Importa apjoms (t) un tirgus daļa

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Importa apjoms no ĶTR

                              246 720

                              336 028

                              592 104

                              1 519 304

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 136

                                 240

                                 616

                              ĶTR tirgus daļa

                              0,79 %

                              1,04 %

                              1,79 %

                              4,32 %

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 132

                                 227

                                 550

                                 Avots: Eurostat.

                  (77)

                  Tabulā redzams, ka absolūtos skaitļos imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Vienlaikus Ķīnas importa Savienībā kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās vairāk nekā piecas reizes.

            4.3.2.   Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

                  (78)

                  Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.

                     5. tabula.

                     Importa cenas (EUR/t)

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Vidējā cena importam par dempinga cenām

                              600

                              505

                              463

                              404

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 84

                                 77

                                 67

                                 Avots: Eurostat.

                  (79)

                  Importa par dempinga cenām vidējās cenas saruka no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām saruka par aptuveni 33 %.

                  (80)

                  Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

                              —

                              piecu Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības brīvajā tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu; un

                              —

                              attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas līdz Savienības robežai līmenī katram ražojuma veidam, ko importējuši attiecīgās valsts ražotāji, kuri sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām.

                  (81)

                  Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Galvenās korekcijas, kas saistītas ar piegādes izmaksām (no 2,7 % līdz 6,3 % katram izlasē iekļautajam Savienības ražotājam), un atlaides (no 0,1 % līdz 19,5 %). Tā kā šajā gadījumā neviens nesaistītais importētājs nepieteicās, tika pieskaitītas pēcimportēšana izmaksas EUR 7 apmērā par tonnu, un šādu korekciju veica izmeklēšanā par konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (10). To novērtēja kā vispiemērotāko veidu, ņemot vērā, ka pašreizējās izmeklēšanas attiecīgais ražojums daudzējādā ziņā ir līdzīgs konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, kā paskaidrots 221. apsvērumā.

                  (82)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka Ķīnas importa dempinga cenas bija par 2,7 % līdz 5,6 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

            4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

      4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

                  (83)

                  Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.

                  (84)

                  Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, krājumus, izaugsmi, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpību lielumu) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar Savienības ražotāju sniegtajiem datiem un pieejamo oficiālo statistiku (Eurostat).

                  (85)

                  Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja.

                  (86)

                  Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visu attiecīgā ražojuma ražošanu un noteica, vai ražojumi bijuši paredzēti pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. Saistībā ar dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo tirgu un pašpatēriņa tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Minētie faktori ir šādi: pārdošana, tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte un naudas plūsma. Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visu darbību, tostarp izmantošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visas darbības, gan tad, ja ražojumi ir paredzēti pašu vajadzībām, gan tad, ja tie pārdoti brīvā tirgū. Minētie faktori ir šādi: ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem ir nodrošināta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai noteiktu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pilnu ainu, jo konkrētos datus nevar nodalīt atsevišķi starp pārdošanu pašpatēriņa tirgū un pārdošanu brīvajā tirgū.

            4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

      4.4.2.1.   Saražotais apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                  (87)

                  Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     6. tabula.

                     Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Ražošanas apjoms (tonnas)

                              73 050 974

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 102

                                 103

                                 102

                              Ražošanas jauda (tonnas)

                              102 247 218

                              100 667 836

                              100 040 917

                              98 093 841

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 96

                              Jaudas izmantojums

                              71,4 %

                              74,1 %

                              75,5 %

                              76,2 %

                                 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (88)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 2 %, lai gan viens Savienības ražotājs no Itālijas tajā pašā periodā ievērojami samazināja ražošanas apjomu (– 3 miljoni tonnu).

                  (89)

                  Paziņotie jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtas korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, vājās vietas un citi ierastie pārtraukumi. Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās saistībā ar ražošanas pārtraukšanu Beļģijā un Itālijā.

                  (90)

                  Jaudas izmantojuma rādītājs pieauga, jo nedaudz pieauga ražošanas apjoms, ko galvenokārt veicināja pašpatēriņa pieaugums (+ 4 %) un brīvā patēriņa pieaugums (+ 12 %), lai gan galvenokārt viens Savienības ražotājs no Itālijas ievērojami samazināja ražošanas apjomu.

            4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                  (91)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un brīvā tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     7. tabula.

                     Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus)

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Pārdošanas apjoms (t)

                              27 273 319

                              27 468 243

                              27 910 748

                              27 327 906

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 100

                              Tirgus daļa

                              86,8 %

                              85,1 %

                              84,2 %

                              77,7 %

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 98

                                 97

                                 90

                                 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

                  (92)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabils, t. i., no 27 līdz 28 miljoniem tonnu.

                  (93)

                  Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienības patēriņa ziņā attiecīgajā periodā samazinājās par vairāk nekā 9 procentu punktiem, t. i., no 86,8 % līdz 77,7 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas sarukums būtiski pārsniedza tās pārdošanas rādītāju nelielo pieaugumu Savienības brīvajā tirgū.

                  (94)

                  Pašpatēriņa apjoma un tirgus daļas dinamika Savienības tirgus pašpatēriņa tirgū attiecīgajā periodā bija šāda.

                     8. tabula.

                     Pašpatēriņa apjoms Savienības tirgū un tirgus daļa

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Pašpatēriņa apjoms Savienības tirgū (t)

                              40 775 889

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 104

                              Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms (t)

                              73 050 974

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                              % no pašpatēriņa apjoma salīdzinājumā ar kopējo ražošanas apjomu

                              55,7 %

                              56,7 %

                              56,6 %

                              56,4 %

                                 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

                  (95)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa apjoms (ko veido izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām Savienības tirgū) palielinājās par 4 %: no 40,7 miljoniem tonnu 2011. gadā līdz 42,2 miljoniem tonnu izmeklēšanas periodā.

                  (96)

                  Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa tirgus daļa (izteikta procentos no kopējā ražošanas apjoma) attiecīgajā periodā bija stabila — no 55,7 % līdz 56,7 %.

            4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

                  (97)

                  Nodarbinātību aprēķināja, ņemot vērā tikai tos darbiniekus, kuri strādā tieši ar līdzīgo ražojumu dažādās Savienības ražotāju tērauda rūpnīcās. Šī metode nodrošināja precīzus datus, kurus ir salīdzinoši viegli noteikt.

                  (98)

                  Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     9. tabula.

                     Nodarbinātība un ražīgums

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Nodarbināto skaits
                              (pilna laika nodarbinātība/nodarbinātie)

                              18 729

                              18 632

                              17 739

                              17 829

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 95

                                 95

                              Ražīgums (tonnās uz nodarbināto)

                              3 900

                              4 003

                              4 257

                              4 191

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 107

                                 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (99)

                  Nodarbinātība attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē saruka, jo vajadzēja pazemināt ražošanas izmaksas un palielināt efektivitāti, ņemot vērā pieaugošo konkurenci tirgū Ķīnas un cita importa dēļ. Tādējādi attiecīgajā periodā darbaspēks saruka par 5 %, neņemot vērā netiešo nodarbinātību. Tāpēc un ņemot vērā nelielo ražošanas apjoma pieaugumu (+ 2 %) attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts ar ražošanas apjomu uz vienu nodarbināto gadā, palielinājās daudz straujāk (+ 7 %), nekā palielinājās faktiskais ražošanas apjoms. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare vēlējās pielāgoties mainīgajiem tirgus apstākļiem, lai saglabātu konkurētspēju.

            4.4.2.4.   Krājumi

                  (100)

                  Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     10. tabula.

                     Krājumi

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Krājumi perioda beigās (t)

                              2 908 745

                              2 646 989

                              2 653 224

                              2 798 420

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 91

                                 96

                              Krājumi perioda beigās procentos no saražotā apjoma

                              4,0 %

                              3,5 %

                              3,5 %

                              3,7 %

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 88

                                 94

                                 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (101)

                  Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija nedaudz sarukuši. Vairums līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti atbilstoši konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumus neuzskata par būtisku šai nozarei izraisītā kaitējuma iemeslu. Tas apstiprinājās arī, analizējot krājumu izmaiņas perioda beigās, kas izteiktas procentos no ražošanas apjoma. Kā minēts iepriekš, šis rādītājs bija salīdzinoši stabils, proti, aptuveni 3,5 %–4 % no ražošanas apjoma.

            4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums

                  (102)

                  Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska.

            4.4.2.6.   Izaugsme

                  (103)

                  Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš (brīvajā tirgū) palielinājās aptuveni par 12 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija stabils. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu pretstatā importa no attiecīgās valsts tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā ievērojami pieauga.

            4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

      4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

                  (104)

                  Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenu dinamika brīvajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

                     11. tabula.

                     Pārdošanas cenas brīvajā tirgū Savienībā

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Pārdošanas cena (EUR/t)

                              553

                              498

                              471

                              427

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 85

                                 77

                              Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                              572

                              511

                              469

                              431

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 82

                                 75

                                 Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (105)

                  Iepriekšējā tabulā ir parādīta vienības pārdošanas cenu attīstība Savienības brīvajā tirgū salīdzinājumā ar atbilstošajām ražošanas izmaksām. Pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas, izņemot 2014. gadu, kad tirgus sāka pieaugt un Ķīnas importa tirgus daļa bija mazāka nekā izmeklēšanas periodā.

                  (106)

                  Eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā un tērauda pieprasījuma samazināšanās 2012. gadā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus. 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē Savienības ražošanas nozare sāka atlabt, ņemot vērā ieguldīto lielo darbu, lai saglabātu konkurētspēju, it īpaši palielinot Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgumu, kā minēts 99. apsvērumā, tādējādi uzlabojot ražīgumu un jaudas izmantojumu.

                  (107)

                  Neskatoties uz šiem pasākumiem, ražošanas izmaksas joprojām kopumā bija augstākas nekā krītošās pārdošanas cenas, un, lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji ievēroja cenu samazināšanās spirāli un ievērojami pazemināja pārdošanas cenas, it īpaši 2015. gadā. Tā kā attiecīgais ražojums ir prece, Savienības ražotājiem bija jāievēro cenu samazināšanās spirāle.

                  (108)

                  Izlasē iekļautie ražotāji pašpatēriņam paredzētus konkrētus karsti velmētus plakanus dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumus nodeva vai piegādāja par transfertcenām, izmantojot dažādas cenu noteikšanas politikas (izmaksas, pilna pašizmaksa, tirgus cena). Tāpēc nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus no cenu attīstības saistībā ar izmantošanu pašu vajadzībām.

            4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                  (109)

                  Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     12. tabula.

                     Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto (EUR)

                              63 722

                              63 374

                              66 039

                              66 023

                                 Indekss (2011 = 100)

                                 100

                                 99

                                 104

                                 104

                                 Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (110)

                  Attiecīgajā periodā vidējā alga uz vienu nodarbināto paaugstinājās par 4 %.

            4.4.3.3.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                  (111)

                  Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     13. tabula.

                     Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Pārdošanas rentabilitāte Savienībā brīvajā tirgū (% no pārdošanas apgrozījuma)

                              – 3,3 %

                              – 2,7 %

                              0,4 %

                              – 0,8 %

                              Naudas plūsma (tūkstošos EUR)

                              150 190

                              139 285

                              221 982

                              122 723

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 93

                                 148

                                 82

                              Ieguldījumi (tūkstošos EUR)

                              334 789

                              256 013

                              289 581

                              291 771

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 76

                                 86

                                 87

                              Ienākums no ieguldījumiem

                              – 4,5 %

                              – 3,5 %

                              0,5 %

                              – 1,0 %

                                 Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (112)

                  Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas brīvajā tirgū Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

                  (113)

                  Rentabilitātes dinamika visā attiecīgajā periodā bija negatīva: zaudējumi bija radušies visos trijos gados, izņemot 2014. gadu. Tā kā zaudējumi 2012. un 2013. gadā daļēji ir saistīti ar eurozonas parādu krīzi (un 2012. gadā — ar tērauda pieprasījuma samazināšanos), Savienības ražotāji varēja daļēji atlabt 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē.

                  (114)

                  Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attiecīgajā periodā ievērojami atšķiras, taču kopumā saglabājas pozitīva, galvenokārt bezskaidras naudas izdevumu, piemēram, norakstīšanas, dēļ.

                  (115)

                  Tā kā kopumā ienākums no ieguldījumiem visos gados, izņemot 2014. gadu, bija negatīvs, Savienības ražošanas nozare laikā no 2012. gada līdz 2015. gadam samazināja ieguldījumus par 13 %. Spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja zaudējumi attiecīgajā periodā, kurus apliecina ieguldījumu samazināšanās.

                  (116)

                  Visbeidzot, nākošajā tabulā ir 2015. gada sadalījums pa ceturkšņiem, jo sūdzības iesniedzējs sūdzībā apgalvoja, ka 2015. gada otrajā pusē notikusi ievērojama pasliktināšanās. Tabulā ietvertie dati tiešām apstiprina rentabilitātes un pārdošanas neto vērtības ievērojamu pasliktināšanos 2015. gada otrajā pusē, jo turpināja samazināties pārdošanas cenas Savienības brīvajā tirgū.

                     14. tabula

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte pa ceturkšņiem

                              2015. gada ceturksnis

                              Uzņēmumu rentabilitāte (zaudējumi) ceturksnī (miljonos EUR)

                              Neto pārdošanas cena par tonnu

                              Neto pārdošana brīvajā tirgū
                              (miljonos EUR)

                              Rentabilitāte procentos

                              Pirmais

                              37,98

                              444,71

                              1 073,34

                              3,5 %

                              Otrais

                              22,78

                              436,19

                              1 001,60

                              2,3 %

                              Trešais

                              – 22,92

                              426,36

                              857,49

                              – 2,7 %

                              Ceturtais

                              – 69,80

                              392,92

                              699,47

                              – 10,0 %

                              Kopā

                              – 31,9

                              427,2

                              3 631,9

                              – 0,8 %

                                 Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

            4.4.4.   Secinājums par būtisku kaitējumu

                  (117)

                  No vienas puses, Savienības ražošanas nozare kopumā varēja nedaudz palielināt savu ražošanas apjomu ( lai gan galvenokārt viens liels Savienības ražotājs no Itālijas ievērojami samazināja ražošanas apjomu) un uzlabot jaudas izmantojuma rādītāju, jo pieauga pašpatēriņš un brīvais patēriņš. Tā arī veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti, cieši uzraugot ražošanas izmaksas (galvenokārt izejmateriālu) un palielinot ražošanas apjomu uz vienu nodarbināto. Tādējādi ražošanas izmaksas samazinājās par 25 %. Turklāt naudas plūsma visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ik gadu joprojām varēja veikt ieguldījumus aptuveni 250–330 miljonu euro apmērā.

                  (118)

                  No otras puses, neskatoties uz darbu, ko Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā paveica, lai uzlabotu vispārējos darbības rādītājus, citi kaitējuma rādītāji liecina par situācijas pasliktināšanos brīvajā tirgū. Izņemot 2014. gadu un 2015. gada sākumu, kad Savienības ražošanas nozare sāka nedaudz atlabt, zaudējumi radās visā attiecīgajā periodā un 2015. gada otrajā pusē sasniedza neilgtspējīgu līmeni. Neskatoties uz to, ka pārdošanas apjomi Savienības brīvajā tirgū bija salīdzinoši stabili, Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un tai bija jāsamazina ieguldījumi, ņemot vērā negatīvo ienākumu no ieguldījumiem.

                  (119)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā posmā tiek secināts, ka iepriekš minētie dati liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis izmeklēšanas perioda beigās ir bijis novājināts, taču ne tādā mērā, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā būtu nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

            5.   KAITĒJUMA DRAUDI

      5.1.   Ievads

                  (120)

                  Analīzē par būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei saskaņā ar 3. panta 9. punkta otro daļu turpmāk minētajos apsvērumos ir ņemti vērā šādi faktori:

                              i)

                              ievērojams importa par dempinga cenām pieauguma temps Savienības tirgū, kas norāda uz ievērojamu importa pieauguma iespējamību;

                              ii)

                              tas, vai ražotājam eksportētājam ir pietiekami liela brīvā jauda vai šādas jaudas nenovēršams un ievērojams pieaugums, kas liecina par ievērojamu eksporta par dempinga cenām palielināšanās iespējamību uz Savienību, ņemot vērā arī citu eksporta tirgu pieejamību, kas varētu absorbēt jebkuru papildu eksportu;

                              iii)

                              tas, vai imports ienāk Savienībā par cenām, kas ievērojami samazinātu cenas vai kavētu cenu palielināšanos, kura citādi būtu notikusi, un, iespējams, palielinātu pieprasījumu pēc turpmāka importa; un

                              iv)

                              krājumu līmenis.

                  (121)

                  Kā norādīts 3. panta 9. punkta otrās daļas formulējumā “šādi faktori”, papildus iepriekš minētajiem četriem faktoriem var analizēt arī citus faktorus, lai noteiktu kaitējuma draudus. Komisija it īpaši analizēja sīkāk tādus faktorus kā rentabilitāte un saņemtie pasūtījumi, par kuriem tai bija pieejami dati par izmeklēšanas periodu un laiku pēc izmeklēšanas perioda.

                  (122)

                  Par attiecīgo periodu Komisija vēlreiz pārskatīja datus, kas savākti 2012.–2015. gadā, jo ir nepieciešams izprast Savienības ražošanas nozares pašreizējo stāvokli, lai varētu noteikt, vai ir kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei (11). Pēc tam Komisija veica uz nākotni vērstu analīzi par visiem faktoriem. Turklāt Komisijai izdevās apkopot datus par importu par dempinga cenām, Ķīnas ražošanas jaudu un importa cenām laikā no 2016. gada janvāra līdz jūnijam, lai apstiprinātu vai atzītu par nederīgām prognozes, kā to ir noteikusi Tiesa (12). Tomēr par rentabilitāti un saņemtajiem pasūtījumiem nebija pieejami visaptveroši dati par laiku no 2016. gada janvāra līdz jūnijam, bet tikai daļēji dati par laiku līdz 2016. gada marts beigām. Par krājumu līmeni nebija atrodami visaptveroši dati par laiku līdz 2016. gada jūnija beigām, it īpaši par Savienības ražošanas nozari. Tomēr šie dati tiks atjaunināti pēc šīs regulas publicēšanas un, ja iespējams, tiks analizēti arī citi faktori. Šajā posmā dati par rentabilitāti, saņemtajiem pasūtījumiem un krājumu līmeni bija vislabākie pieejamie dati.

                  (123)

                  Visbeidzot, pamatregulas 3. panta 9. punkta pirmās daļas otrajā teikumā ir noteikts, ka izmaiņām apstākļos ir jābūt skaidri paredzamām un nenovēršamām.

            5.2.   Kaitējuma draudi

      5.2.1.   Ievērojams importa par dempinga cenām pieauguma temps Savienības tirgū, kas norāda uz ievērojamu importa pieauguma iespējamību

                  (124)

                  Imports no attiecīgās valsts laikā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam būtiski palielinājās no 246 720 tonnām līdz 1 519 304 tonnām, kā norādīts iepriekš 76. apsvērumā. Minētais imports konsekventi notika par arvien zemākām cenām. Tas, ka minētā Ķīnas importa par dempinga cenām tirgus daļa ievērojami palielinājās (+ 550 %), apstiprina, ka minētā importa dinamiku neizraisīja tikai pieprasījuma pieaugums vien (+ 12 %). Ķīnas ražotāji eksportētāji ir iespiedušies jaunā tirgū un ieguvuši tirgus daļas ar importu par zemām cenām uz citu ekonomikas dalībnieku, arī Savienības ražotāju, rēķina. Ķīnas importa apjoms vēl vairāk palielinājās (par 8,5 %) 2016. gada pirmajā pusē (773 275 tonnas) (avots: Eurostat), salīdzinot ar 2015. gada pirmo pusi (712 390 tonnas). Pieejamie dati liecina, ka attiecīgajā periodā ne tikai būtiski palielinājās Ķīnas importa par dempinga cenām, bet šī tendence netika apturēta vai pavērsta pretējā virzienā arī laikā pēc izmeklēšanas perioda.

            5.2.2.   Pietiekami liela brīvā jauda

      5.2.2.1.   Jauda ĶTR (neapstrādāts tērauds un līdzīgais ražojums)

                  (125)

                  Informācija, kas pieejama par Ķīnas neapstrādāta tērauda ražošanas jaudu, liecina, ka Ķīnas tērauda ražošanas jauda ir strauji augusi jau ilgu laiku. Ņemot vērā, ka ĶTR 2004. gadā saražoja 25,6 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma pasaulē (13), 2015. gadā tā gandrīz divkāršoja savu faktisko ražošanas apjomu un saražoja 50,3 %. Šajā sakarā Komisijas paziņojumā par tērauda rūpniecību ir teikts: “.. ievērojami ir pieaudzis neizmantotās ražošanas jaudas īpatsvars vairākās trešās valstīs, īpaši Ķīnā. Ražošanas jaudas pārpalikums Ķīnā vien tiek lēsts aptuveni 350 miljonu tonnu apmērā, kas ir gandrīz divreiz vairāk par Savienības ikgadējo ražošanas apjomu.” (14)

                  (126)

                  Šajā sakarā ESAO aprēķināja, ka 2014. gadā Ķīnas kopējā tērauda ražošanas jauda bijusi 1 140 miljoni tonnu (15), bet Ķīnas faktiskais ražošanas apjoms bijis 822,8 miljoni tonnu (16). Tādējādi pieejamais Ķīnas jaudas pārpalikums noteikti pārsniedz 300 miljonus tonnu.

                  (127)

                  Šāds tērauda ražošanas jaudas pārpalikums neatbilst arī pieprasījumam pēc līdzīgā ražojuma ĶTR vai citās valstīs. Saskaņā ar nesen publicētu ESAO pētījumu (17) pieprasījuma pieaugums pasaules tirgos faktiski samazinās un atšķirība starp jaudu un pieprasījumu — palielinās.

                  (128)

                  Ķīnas iestādes nav apstrīdējušas faktu, ka attiecīgajai valstij ir pārmērīgs tērauda ražošanas jaudas pārpalikums. Pirmkārt, Ķīnas Valsts padome 2016. gada 1. februārī publicēja “Atzinumu par tērauda rūpniecību, lai novērstu jaudas pārpalikumu”, kurā noteikta Ķīnas kopējā pieeja, lai apņēmīgāk risinātu jaudas pārpalikuma problēmu Ķīnas tērauda rūpniecībā. Paredzētie pasākumi cita starpā būtu: neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas samazinājums par 100–150 miljoniem tonnu piecos gados un jaunas ražošanas jaudas stingrs aizliegums. Otrkārt, Ķīnas dzelzs un tērauda apvienība (CISA) savos iesniegtajos dokumentos arī minēja, ka “dažos pēdējos gados Ķīnas valdība un Ķīnas tērauda asociācija ir veikusi efektīvus pasākumus […] Kopš 2011. gada Ķīna ir aktīvi samazinājusi pārmērīgo jaudu un stiprinājusi energotaupības pasākumus.” (18)

                  (129)

                  Tomēr pēdējā laikā tiek ziņots par šādām neatbilstībām starp iepriekš minēto Ķīnas paziņojumu par jaudas samazināšanu laikā pēc izmeklēšanas perioda un faktisko stāvokli:

                              —

                              tiek ziņots, ka attiecīgajā valstī ir “spoku” tērauda rūpnīcas (19). Tās ir rūpnīcas, par kurām saka, ka tās mirst, taču patiesībā tās nemaz nemirst.

                              —

                              Cits avots arī ziņoja, ka darbību ir atjaunojusi 41 domna, un jaunākos ziņojumos ir pat norādīts, ka ĶTR kopš 2016. gada sākuma ir atjaunota tērauda ražošanas jauda vairāk nekā 50 miljoni tonnu apmērā (20).

                              —

                              Lūk, ko Pasaules Tērauda asociācija ziņo par neapstrādāta tērauda ražošanas apjomu pasaulē 2016. gada pirmajos sešos mēnešos: “Neapstrādāta tērauda ražošanas apjomu pasaulē 2016. gada pirmajos sešos mēnešos bija 794,8 miljoni tonnu, — tas ir samazinājums par -1,9 % salīdzinājumā ar to pašu periodu 2015. gadā… Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms .. ES-28 samazinājās par -6,1 %,... Ķīnas neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2016. gada jūnijā bija 69,5 miljoni tonnu, — tas ir palielinājums par 1,7 % salīdzinājumā ar 2015. gada jūniju…” (21)

                  (130)

                  Visbeidzot, Komisija analizēja Ķīnas iestāžu solījumus un saistības, kā minēts 128. apsvērumā. Neskatoties uz šiem 2016. gada sākumā izdarītajiem paziņojumiem, tie vēl nav īstenoti.

                  (131)

                  Tāpēc tiek uzskatīts, ka problēma saistībā ar jaudas pārpalikumu tērauda nozarē ĶTR ir vispārzināma un ka šo problēmu ir atzinušas arī Ķīnas iestādes.

                  (132)

                  Ir novērtēts, ka līdzīgais ražojums ir liela daļa no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma šādu iemeslu dēļ. Ķīnas kopējais neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā bija 822 000 miljoni tonnu un 2014. gadā — 822 698 miljoni tonnu, savukārt kopējais Ķīnā saražoto karsti velmēto plato velmējumu apjoms attiecīgi bija 311 564 miljoni tonnu (jeb aptuveni 37,9 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma) un 317 387 miljoni tonnu (jeb aptuveni 38,6 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma) (22). Tāpēc iepriekš minētie dati par neapstrādātu tēraudu skaidri norāda arī uz līdzīgā ražojuma ražošanas jaudas pārpalikumu ĶTR.

                  (133)

                  Otrkārt, ir norāde uz 185. apsvērumā ietverto tabulu, kurā faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms ĶTR ir salīdzināts ar citu valstu faktisko ražošanas apjomu 2014. un 2013. gadā. Šajā tabulā redzams, ka, piemēram, 2014. gada faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms ĶTR (317,4 miljoni tonnu) ir aptuveni piecreiz lielāks par Krievijas, Ukrainas, Irānas un Brazīlijas kopējo ražošanas apjomu (57,4 miljoni tonnu). Tas liecina par milzīgo līdzīgā ražojuma ražošanas jaudu ĶTR.

                  (134)

                  Treškārt, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka izmeklēšanas periodā izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējais jaudas izmantojuma rādītājs ir 65 %. Tas nozīmē, ka tikai trijiem uzņēmumiem pieejamā brīvā jauda attiecīgajam ražojumam pārsniedz 14 miljonus metrisko tonnu. Arī tas liecina par līdzīgā ražojuma neizmantoto ražošanas jaudu. Pieņemot, ka līdzīgi rādītāji ir arī citiem Ķīnas karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem, var secināt, ka Ķīnā ir ļoti liela karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu neizmantotā ražošanas jauda.

                  (135)

                  Turklāt Savienības tirgus ir atvērts tirgus, kurā ir daudz importa no vairākām valstīm, kā norādīts 177. apsvēruma tabulā. Kā redzams 76. apsvēruma 4. tabulā, Ķīnas ražotāji eksportētāji ir eksportējuši uz Savienības tirgu galvenokārt no 2012. gada un strauji palielinājuši savas tirgus daļas ar importu par zemām cenām, kaitējot citiem ekonomikas dalībniekiem, ieskaitot Savienības ražotājus. Tas pierāda, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju iespiešanās tirgū attiecīgajā periodā ir izrādījusies salīdzinoši viegla un ļoti veiksmīga un pati par sevi liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas un citu valstu ražotājiem eksportētājiem.

            5.2.2.2.   Trešo valstu absorbcijas spēja

                  (136)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 9. punkta 2. daļas b) apakšpunktu analizēja, vai Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pieejami citi eksporta tirgi, kas varētu absorbēt jebkuru papildu eksportu.

                  (137)

                  Daži (lieli) eksporta tirgi Ķīnas ražotājiem eksportētājiem kļūst aizvien grūtāk pieejami tirdzniecības aizsardzības pasākumu (tādās valstīs kā ASV, Malaizija, Indija un Meksika) un/vai izmeklēšanu (tādas valstis kā Taizeme), vai palielinātu muitas nodokļu dēļ (Dienvidāfrikā).

                  (138)

                  Tomēr eksporta statistikas dati par 2015. gadu un 2016. gada pirmajiem sešiem mēnešiem KN kodu izlasei (23) attiecībā uz līdzīgo ražojumu liecina par Ķīnas eksporta apjomu uz citām pasaules valstīm status quo.

                  (139)

                  Pirmkārt, attiecīgā valsts 2016. gada pirmajos sešos mēnešos ir eksportējusi apmēram tādu pašu apjomu, ja šos skaitļus pārrēķina par katru gadu un salīdzina ar 2015. gadu. Tomēr vidējā vienības pārdošanas cena 2016. gada pirmajos sešos mēnešos bija zemāka, salīdzinot ar 2015. gadu. Otrkārt, tirgus daļas zaudēšana dažās valstīs (piemēram, Indonēzijā un Vjetnamā) 2016. gada pirmajos 6 mēnešos salīdzinājumā ar 2015. gadu tiek kompensēta ar tirgus daļas iegūšanu citās valstīs (piemēram, Bangladešā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā). Tādējādi Komisija secināja, ka nav pamata uzskatīt, ka trešās valstis pašas saviem spēkiem varētu absorbēt Ķīnas brīvās ražošanas jaudas milzīgo apjomu. Pat ja pašlaik Ķīnas eksportā uz citām trešām valstīm ir status quo, ir domājams, ka 135. apsvērumā minētais pievilcīgais Savienības tirgus varētu arī turpmāk būt viens no Ķīnas eksporta par dempinga cenām primārajiem mērķiem.

            5.2.2.3.   ĶTR absorbcijas spēja

                  (140)

                  Arī ĶTR nav pietiekamas absorbcijas spējas. Pieprasījums pēc tērauda ĶTR iekšzemes tirgū krītas. Pasaules Tērauda asociācija sākumā prognozēja, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā 2015. gadā samazināsies par – 3,5 % un 2016. gadā — par – 2,0 % pēc tam, kad 2013. gadā pieprasījums bija visaugstākajā punktā (24). Tomēr vēlāk tā pati organizācija koriģēja šos skaitļus šādi: “tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā 2016. gadā kritīsies par – 4,0 % un pēc tam 2017. gadā — par – 3,0 %. Tas liecina, ka 2017. gadā būs pieprasījums pēc 626,1 miljoniem tonnu tērauda (par 15 % mazāk nekā 2013. gadā), tērauda izmantošana pasaulē saruks līdz 41,9 % no 47,9 % 2009. gadā un 44,8 % 2015. gadā.” (25)

            5.2.2.4.   Secinājums par jaudu

                  (141)

                  Tiek secināts, ka, iespējams, arī turpmāk uz Savienības tirgu ievērojamā apjomā tiks novirzīts pārmērīgs tērauda, ieskaitot līdzīgo ražojumu, ražošanas jaudas pārpalikums. Pašreizējie trešo valstu vai pašas ĶTR jaudas pārpalikumi un nepietiekamā absorbcijas spēja norāda uz iespējamu būtiski pieaugušu Ķīnas eksportu uz Savienību, iespiešanās kuras tirgu attiecīgajā periodā ir izrādījusies salīdzinoši viegla un ļoti veiksmīga.

            5.2.3.   Importa cenas līmenis

                  (142)

                  Kā minēts 78. apsvērumā, attiecīgajā periodā vidējās importa cenas no attiecīgās valsts samazinājās par 33 % no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t 2015. gadā.

                  (143)

                  Nākamajā tabulā Ķīnas importa vidējās vienības pārdošanas cenas ir salīdzinātas ar piecu izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības pārdošanas cenām.

                     15. tabula.

                     Pārdošanas cenas Savienībā brīvajā tirgū salīdzinājumā ar Ķīnas importa cenām attiecīgajā periodā

                              Skatīt apsvērumu

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              5 izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas (EUR/t)

                              104.

                              553

                              498

                              471

                              427

                              Ķīnas importa vidējā cena saskaņā ar Eurostat

                              (EUR/t)

                              78.

                              600

                              505

                              463

                              404

                              Starpība (EUR/t)

                              – 47

                              – 7

                              + 8

                              + 23

                                 Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat.

                  (144)

                  Ķīnas vidējās cenas 2012. gadā bija ievērojami augstākas nekā Savienības ražotāju cenas. Tomēr 2015. gadā Ķīnas importa cenas ievērojami samazinājās (404 EUR/t) salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām (427 EUR/t). To apstiprina arī cenu samazinājuma analīze 82 apsvērumā.

                  (145)

                  Nākamajā tabulā redzams, ka laikā pēc izmeklēšanas perioda no 2016. gada janvāra līdz jūnijam Ķīnas vienības cenas, ienākot Savienības tirgū, turpina vēl vairāk samazināties.

                     16. tabula.

                     Ķīnas importa cenas laikā pēc IP beigām

                              Ķīnas importa vidējās cenas
                              (EUR/t)

                              2016. gada janvāris

                              2016. gada februāris

                              2016. gada marts

                              2016. gada aprīlis

                              2016. gada maijs

                              2016. gada jūnijs

                              326

                              318

                              313

                              303

                              299

                              308

                                 Avots: Eurostat.

                  (146)

                  Ķīnas importa zemās cenas izraisīja divējādas negatīvas sekas:

                              i)

                              no vienas puses, ievērojamās cenas atšķirības varētu izraisīt pārorientēšanos uz importu par dempinga cenām, jo lietotāji, visticamāk, pirks vairāk preču, ko pārdod par zemām cenām;

                              ii)

                              no otras puses, pircēji, visticamāk, izmantos to, ka cenas tirgū ir tik zemas, lai vienotos par Savienības ražotāju un citu avotu piedāvāto cenu samazinājumu, tādējādi izraisot pārdošanas apjomu un cenu vēl lielāku kritumu. Lai gan šādas sekas var apšaubīt gadījumos, kad cenu starpība nav būtiska, šajā gadījumā — un ievērojot konstatēto cenu samazinājumu — ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būs nopietns.

            5.2.4.   Krājumu līmenis

                  (147)

                  Komisija uzskatīja, ka šim faktoram analīzē nav īpašas nozīmes, jo parasti krājumus veido tirgotāji (tirgotāji nozarē), nevis ražotāji. Turklāt Savienības ražotāji galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un tādējādi var noturēt krājumu līmeni pēc iespējas zemu. Komisija tomēr analizēja šo faktoru, kurš ir skaidri minēts pamatregulas 3. panta 9. punkta otrajā daļā (skatīt 120. apsvērumu).

                  (148)

                  Gan ĶTR un Savienības tirgū (26) izmeklēšanas perioda beigās tika konstatēta krājumu līmeņa krišanās. Tas varētu būt skaidrojams saistībā ar cenu samazināšanos 2015. un 2016. gadā, proti, ja ražotājs vai tirgotājs sagaida, ka cenas palielināsies, tam vajadzētu ātri veidot krājumus, plānojot gūt proporcionāli lielāku peļņu, kad cenas celsies.

                  (149)

                  Komisija nevarēja atrast visaptverošus datus par krājumiem laikā pēc izmeklēšanas perioda, neskatoties uz šādu datu pieprasījumiem un pašas veikto izpēti. Tomēr Komisija konstatēja, ka, visticamāk, attiecīgā ražojuma krājumu līmenis Savienībā 2016. gada sākumā joprojām ir diezgan zems. Piemēram, Vācijā “saskaņā ar Vācijas tērauda izplatīšanas apvienības (BDS) datiem pagājušā gada beigās plakanā tērauda krājumi nokritās līdz viszemākajam līmenim kopš 2003. gada decembra. Jaunākie dati parādīja nelielu uzlabojumu, taču februārī plakanā tērauda krājumi bija 1,4 miljoni tonnu, tātad tie joprojām bija par 7 % zemāki nekā iepriekšējā gadā.” (27)

                  (150)

                  Tiek ziņots, ka ĶTR 40 lielāko pilsētu noliktavās tērauda krājumi 2016. gada jūnija beigās bija samazinājušies līdz 8,86 tonnām no 9,47 t 2016. gada maija beigās, salīdzinot ar 12,86 tonnām 2015. gada jūnija beigās. 2016. gada maijā 80 lielāko Ķīnas rūpnīcu tērauda krājumi bija 14,17 tonnas, salīdzinot ar 16,71 tonnu 2015. gada maijs beigās (28).

                  (151)

                  Visbeidzot, tērauda krājumi samazinās gan izmeklēšanas perioda beigās, gan laikā pēc izmeklēšanas perioda. Lai gan šim faktoram analīzē nav izšķiroši svarīgas nozīmes, tas varētu liecināt par iespējamu turpmāku cenu samazināšanos, kas pastiprinātu kaitējuma draudus.

            5.2.5.   Citi faktori. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte un saņemtie pasūtījumi Savienībā

                  (152)

                  Savienības ražošanas nozarei ir vajadzīga ilgtspējīga peļņa. Tāpēc šis kaitējuma rādītājs ir ļoti svarīgi. Saņemtie pasūtījumi ir klientu apstiprinātas saistības un parāda Savienības ražošanas nozares pārdošanas attīstību nākošajos mēnešos. Komisijai izdevās apkopot un analizēt datus par peļņu un saņemtajiem pasūtījumiem par izmeklēšanas periodu un laiku pēc tā.

                  (153)

                  Kā minēts 113. apsvērumā, Savienības ražotāji rentabilitātes ziņā sāka nedaudz atlabt 2014. gadā un 2015. gada pirmajos divos ceturkšņos. Kā minēts 116. apsvērumā, 2015. gada otrajā pusē Savienības rentabilitāte sāka uzrādīt zaudējumus, un izmeklēšanas perioda ceturtajā ceturksnī zaudējumi sasniedza neilgtspējīgu līmeni — 10 %.

                  (154)

                  Par laiku pēc izmeklēšanas perioda rentabilitātes rādītāji par visu Savienības ražošanas nozari vēl nebija pieejami. Tomēr rentabilitātes dati tika apkopoti sūdzības iesniedzējiem, kuri īpatsvars Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjomā ir aptuveni 90 %, kā minēts 62. apsvērumā. Šie dati tiks atjaunināti pēc šīs regulas publicēšanas un, ja iespējams, tiks analizēti arī citi faktori. Šajā izmeklēšanas posmā dati par rentabilitāti un saņemtajiem pasūtījumiem bija vislabākie pieejamie dati.

                  (155)

                  Kā redzams 145. apsvēruma tabulā, Ķīnas eksporta cenas 2016. gada pirmajā pusē turpināja kristies un bija zemākas par Savienības ražotāju ražošanas izmaksām. Tas liecina par Ķīnas īstenotu agresīvu cenu noteikšanu Savienības tirgū, ko Savienības ražotāji nākotnē nevar atbalstīt. To apstiprina turpmāk redzamā tabula, kurā sniegta informācija par sūdzības iesniedzēju rentabilitāti. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka sūdzības iesniedzēju rentabilitāte turpina pasliktināties.

                     17. tabula.

                     Sūdzības iesniedzēju rentabilitātes un saņemto pasūtījumu attīstība

                              Apraksts

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              2015. gads

                              2015. gada aprīlis–2016. gada marts

                              Rentabilitāte

                              – 1,31 %

                              – 4,86 %

                              – 1,28 %

                              – 3 līdz – 5 %

                              – 5 % līdz – 7 %

                              Saņemtie pasūtījumi

                              16 763 734

                              16 631 630

                              16 677 099

                              15 529 155

                              15 636 444

                                 Avots: Eurofer

            5.2.6.   Apstākļu izmaiņu paredzamība un nenovēršamība

                  (156)

                  Pamatregulas 3. panta 9. punktā ir paredzēts, ka “izmaiņām apstākļos, kas varētu radīt situāciju, kurā dempings rada kaitējumu, ir jābūt skaidri paredzamām un nenovēršamām.”

                  (157)

                  Visi iepriekš minētie faktori tika analizēti un pārbaudīti attiecībā uz izmeklēšanas periodu. Konkrēti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte sasniedza neilgtspējīgu līmeni — 10 % — 2015. gada ceturtajā ceturksnī, kad Ķīnas cenu spiediens bija jūtams visvairāk. Turklāt dati par laiku pēc izmeklēšanas perioda atklāja, ka šī negatīvā tendence, kas sākās 2015. gada otrajā pusē, 2016. gada pirmajā pusē neuzlabojās. Ja šī tendence turpināsies, Savienības ražošanas nozares nestabilā situācija drīz vien kļūs par būtisku kaitējumu. Tādējādi, pamatojoties uz datiem par izmeklēšanas periodu, Komisija secināja, ka izmeklēšanas perioda beigās bija skaidri paredzamas un nenovēršamas izmaiņas apstākļos, kas radīs situāciju, kurā dempings rada kaitējumu.

            5.3.   Secinājums par kaitējuma draudiem

                  (158)

                  Lai gan Savienības ražošanas nozare 2014. gadā un 2015. gada pirmajos divos ceturkšņos piedzīvoja atlabšanu, 2015. gada otrajā pusē gandrīz visi kaitējuma rādītāji sāka dramatiski kristies. Izmeklēšanā atklāja, ka šī negatīvā tendence, kas sākās 2015. gada otrajā pusē, 2016. gada pirmajā pusē neuzlabojās. Savienības ražošanas nozares prognoze par nākotnes rentabilitātes un pārdošanas rādītājiem ir negatīvas un varētu apstiprināties (skatīt 17. tabulu 155. apsvērumā). Pārdošanas apjoma samazināšanās un mazākas/negatīvas peļņas normas, visticamāk, izraisīs lielus zaudējumus, tiks zaudēti pasūtījumi un tiks samazinātas darbvietas. Tādējādi visi faktori, kuri tika analizēti saskaņā ar pamatregulas 3. panta 9. punktu, it īpaši ievērojamais importa par dempinga cenām pieauguma temps 2015. gadā (kas turpinājās 2016. gadā) par arvien mazākām cenām, pārmērīgā neizmantotā jauda ĶTR un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes negatīvā attīstība, liecina par vienu un to pašu.

                  (159)

                  Ņemot vērā šo analīzi, Komisija šajā posmā secināja, ka izmeklēšanas perioda beigās bija skaidri paredzama un nenovēršama kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei.

            6.   CĒLOŅSAKARĪBA

                  (160)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu pārbaudīja, vai būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis pašreizējais imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā nevarētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, ka ar importu par dempinga cenām netiktu saistīts iespējamais kaitējums, ko būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Minētie faktori ir šādi: ekonomikas krīze un samazinājies pieprasījums pēc tērauda, izejmateriālu izmaksas, kuru dēļ krītas pārdošanas cenas, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji un apgalvojums, ka viena Savienības ražotājs pats rada kaitējumus Savienības ražošanas nozarei.

            6.1.   Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

                  (161)

                  Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas vidēji saruka no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t izmeklēšanas periodā (-33 %). Attiecīgajā periodā nemitīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu un kā minēts 76. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji no 2012. gada (0,79 %) līdz izmeklēšanas periodam (4,32 %) spēja ievērojami palielināt tirgus daļu. It īpaši izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, bija būtisks Ķīnas importa pieaugums.

                  (162)

                  Lai gan pieprasījuma pēc tērauda kritums un eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, 2014. gadā Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz atlabt. Tomēr tas, ka, it īpaši sākot ar 2015. gada otro pusi, arvien vairāk palielinājās imports no attiecīgās valsts par pazeminātām cenām, izteikti negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus. Patiešām, kamēr Savienības ražošanas nozare 2015. gadā samazināja izmaksas, uzlabojot ražīgumu, cita starpā nedaudz samazinot darbaspēku, un izmantojot to, ka pazeminās izejmateriālu cenas, importa apjoms par dempinga cenām turpināja augt un spieda Savienības ražošanas nozari samazināt Savienības pārdošanas cenas vēl vairāk, lai ierobežotu tās tirgus daļas sarukšanu. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nedaudz uzlabojās, 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē samazinot zaudējumus, no 2015. gada otrās puses sākās pilnīgi pretēja tendence: Ķīnas importa apjoms turpināja palielināties un Ķīnas cenas samazinājās vēl vairāk, turpretī Savienības ražošanas nozares cenas un rentabilitāte turpināja samazināties.

                  (163)

                  Ievērojot laika sakritību starp pastāvīgi pieaugošo importu par dempinga cenām, kas nemitīgi samazinājās, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu un cenu nospiešanu, kuras rezultātā radās vēl lielāki zaudējumi, it īpaši sākot no 2015. gada otrās puses, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

                  (164)

                  Turklāt Ķīnas ekonomikas pakāpeniskā pasliktināšanās un būtiskais jaudas pārpalikums Ķīnas tērauda ražošanas nozarē piespieda Ķīnas tērauda ražotājus virzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem, un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis. Patiešām, daudzi citi ierasti svarīgi eksporta tirgi ir noteikuši vai plāno noteikt pasākumus pret Ķīnas tērauda ražojumiem, ieskaitot karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus.

                  (165)

                  Visā pasaulē aizvien vairāk tiek noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tāpēc, visticamāk, Savienības tirgus ir kļuvis par vienu no pievilcīgākajiem galamērķiem attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas par dempinga cenām, kas kaitē Savienības ražošanas nozarei. Šo secinājumu apstiprina:

                              —

                                 Eurostat importa statistika, kas liecina, ka Ķīnas importa līmenis pēc izmeklēšanas perioda joprojām ir ievērojams;

                              —

                              krītošais iekšējais pieprasījums pēc tērauda Ķīnā.

            6.2.   Citu faktoru ietekme

      6.2.1.   Ekonomikas krīze

                  (166)

                  Pieprasījuma pēc tērauda kritums galvenokārt 2012. gadā un eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā negatīvi ietekmēja Savienības tērauda ražošanas nozari. Kā minēts 106. apsvērumā, Komisija atzīst negatīvo ietekmi. Tomēr ir ņemts vērā arī tas, ka 2014. un 2015. gadā Savienības ražošanas nozare sāka atlabt.

                  (167)

                  Tāpēc, no vienas puses, pat ja Savienības ražošanas nozari ietekmēja eurozonas parādu krīze, proti, 2012. un 2013. gadā, sākot no 2013. gada, tirgus lēnām sāka atlabt no šīs ietekmes, un Savienības tirgū bija salīdzinoši stabils, pat augošs pieprasījumu. Tādējādi, lai gan laikā no 2014. līdz 2015. gadam Savienības ražošanas nozare varēja vairāk izmantot to, ka tirgus atlabst, tā nevarēja to izdarīt ĶTR importa apjoma krasais pieaugums. Ķīnas importa apjoms par zemām cenām pakāpeniski palielinājās un pārņēma tirgus daļas, kaitējot Savienības ražošanas nozarei. Sākot no 2015. gada otrās puses, importa pastāvīgais spiediens bija jūtams pilnā apmērā.

                  (168)

                  Tādējādi Komisija šajā posmā secināja, ka eurozonas parādu krīzei bija negatīva ietekme galvenokārt attiecīgā perioda 2012. un 2013. gadā un pirms izmeklēšanas perioda. Tomēr tā neveicināja 2015. gada beigās konstatētos kaitējuma draudus.

            6.2.2.   Attiecīgā ražojuma / līdzīgā ražojuma galveno izejmateriālu (dzelzsrūdas, koksa ogļu un metāllūžņu) izmaksu samazināšanās

                  (169)

                  Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma cenas atbilst vienotai pasaules mēroga cenu tendencei un pamatā atspoguļo dzelzsrūdas cenu sarukumu. Tātad nevis Ķīnas eksports, bet gan pasaules mēroga tendence radīja cenu spiedienu un izraisīja tam sekojošos kaitējuma draudus.

                  (170)

                  Komisija analizēja karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu izejmateriālu cenu attīstību attiecīgajā periodā.

                  (171)

                  Pirmkārt, tērauda ražojumu tirgos, kas ir nostiprinājušies, piemēram, Savienības tirgū, iekšzemes ražotāji konkurē ar daudziem importa avotiem, kā parādīts 177. apsvēruma 18. tabulā, kuri izraisa pieaugošu cenu spiedienu un galu galā cenu samazināšanos.

                  (172)

                  Otrkārt, kaut arī ĶTR ir valsts ar vislielāko tērauda patēriņu pasaulē, tajā ir ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums. Tādējādi Ķīnas ražotājiem ir stimuls eksportēt ražošanas pārpalikumu par zemākām cenām uz vispievilcīgākajiem tirgiem, ieskaitot Savienības tirgu. Tāpēc izejmateriālu cenu tendence nav vienīgais faktors, kas ietekmē cenas pasaulē.

                  (173)

                  Treškārt, tika tomēr atzīts, ka karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanā izmantojamo galveno izejmateriālu (dzelzsrūdas, koksa ogļu un metāllūžņu) cenas laikā no 2012. gada līdz 2015. gadam būtiski samazinājās šādi:

                              —

                              dzelzsrūdas cena samazinājās no aptuveni USD 141 par tonnu līdz USD 56 par tonnu, t. i., samazinājums par 60 %;

                              —

                              metāllūžņu cena samazinājās no aptuveni USD 327 par tonnu līdz USD 159 par tonnu, t. i., samazinājums par 51 %;

                              —

                              koksa ogļu cena samazinājās no aptuveni USD 252 par tonnu līdz USD 121 par tonnu (– 52 %).

                  (174)

                  Tomēr, analizējot lielākā izlasē iekļautā Savienības ražotāja ražošanas izmaksas, izrādījās, ka šo izejmateriālu krītošo cenu ietekme ir daudz nenozīmīgāka par minēto cenu attīstību. Šī attīstība ir saistīta ar vidējiem rādītājiem un neatspoguļo Savienības ražotāju izmaksas, kuras ir atkarīgas arī no kvalitātes, daudzuma un līgumattiecībām. Piemēram, ražošanas resursi no trim iepriekš minētajiem izejmateriāliem atbilda aptuveni 60 % no viena liela ražotāja kopējām ražošanas izmaksām 2012. gadā, taču 2015. gadā šis rādītājs joprojām bija 50 % no šīm kopējām ražošanas izmaksām. Tas liecina, ka nav tiešas saistības starp karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu izejmateriālu cenu kritumu un ražošanas izmaksu samazināšanos.

                  (175)

                  Turklāt ražošanas izmaksas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās kopumā par 25 % (skatīt 104. apsvērumu), un tas notika ne vien izejmateriālu zemāku izmaksu dēļ, bet arī tādēļ, ka Savienības ražotāji palielināja efektivitāti. Turklāt vidējās importa cenas samazinājās par lielāku procentuālo daļu, t. i., par 33 % tajā pašā periodā (skatīt 78. un 79. apsvērumu).

                  (176)

                  Taisnīgos tirgus apstākļos Savienības ražošanas nozare varētu uzturēt pārdošanas cenas tādā līmenī, lai izmantotu priekšrocības, ko nodrošina izmaksu samazināšanās, un atgūtu rentabilitāti. Tomēr Savienības ražotājiem bija jāievēro Savienības tirgus cenu tendence, un cenas kritās. Izmeklēšanas periodā Savienības ražotāji pat bija spiesti pārdot pat par cenām, kas ir zemākas par izmaksām, lai gan tiem jau bija izdevies ievērojami samazināt ražošanas izmaksas.

            6.2.3.   Imports no trešām valstīm

                  (177)

                  Trešo valstu importa apjoma un tirgus daļas (kopējā importa apjomā) dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

                     18. tabula.

                     Trešo valstu importa apjomi, vienības cenas un tirgus daļas

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              BRAZĪLIJA

                              Importa apjoms no Brazīlijas

                              69 457

                              41 895

                              108 973

                              580 525

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 60

                                 157

                                 836

                              Vienības importa cenas no Brazīlijas

                              515

                              461

                              433

                              386

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 84

                                 75

                              Tirgus daļa

                              0,22 %

                              0,13 %

                              0,33 %

                              1,65 %

                              Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                              1,68 %

                              0,87 %

                              2,08 %

                              7,42 %

                              IRĀNA

                              Importa apjoms no Irānas

                              96 505

                              125 202

                              527 161

                              1 015 088

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 130

                                 546

                                 1 052

                              Vienības importa cenas no Irānas

                              499

                              454

                              415

                              369

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 83

                                 74

                              Tirgus daļa

                              0,31 %

                              0,39 %

                              1,59 %

                              2,89 %

                              Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                              2,34 %

                              2,60 %

                              10,08 %

                              12,97 %

                              KRIEVIJA

                              Importa apjoms no Krievijas

                              1 341 666

                              1 334 322

                              1 376 412

                              1 714 880

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 103

                                 128

                              Vienības importa cenas no Krievijas

                              500

                              448

                              431

                              387

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 86

                                 77

                              Tirgus daļa

                              4,27 %

                              4,13 %

                              4,15 %

                              4,88 %

                              Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                              32,47 %

                              27,66 %

                              26,32 %

                              21,90 %

                              SERBIJA

                              Importa apjoms no Serbijas

                              156 894

                              155 055

                              211 835

                              427 558

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 135

                                 273

                              Vienības importa cenas no Serbijas

                              523

                              468

                              442

                              400

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 84

                                 77

                              Tirgus daļa

                              0,50 %

                              0,48 %

                              0,64 %

                              1,22 %

                              Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                              3,8 %

                              3,21 %

                              4,05 %

                              5,46 %

                              UKRAINA

                              Importa apjoms no Ukrainas

                              906 872

                              905 397

                              939 545

                              1 084 477

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 100

                                 104

                                 120

                              Vienības importa cenas no Ukrainas

                              478

                              429

                              415

                              370

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 87

                                 78

                              Tirgus daļa

                              2,89 %

                              2,81 %

                              2,84 %

                              3,08 %

                              Daļa Savienības kopējā importa apjomā

                              21,95 %

                              18,77 %

                              17,97 %

                              13,85 %

                                 Avots: Eurostat.

                  (178)

                  Kā norādīts 76. apsvēruma tabulā, imports no ĶTR attiecīgajā periodā pieauga par 516 %. Lai gan attiecīgajā periodā vēl lielāki pieauguma rādītāji bija Brazīlijai (+ 736 %) un Irānai (+ 952 %), šo valstu importa līmenis (580 525 tonnas no Brazīlijas un 1 015 088 tonnas no Irānas) izmeklēšanas periodā bija daudz zemāks nekā importa apjoms no ĶTR absolūtos skaitļos (1 519 304 tonnas no ĶTR).

                  (179)

                  Turklāt, salīdzinot absolūtos eksporta skaitļus, ir jāņem vērā, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā valsts bija otra lielākā eksportētāja uz Savienības tirgu pēc Krievijas. Krievijas imports (29) varēja veicināt kaitējuma draudus, taču tas neizjauca cēloņsakarību šādu apsvērumu dēļ.

                  (180)

                  Pirmkārt, ĶTR pieauguma rādītājs attiecīgajā periodā (+516 %) ir daudz lielāks nekā Krievijai (+ 28 %).

                  (181)

                  Otrkārt, ĶTR izlīdzināja starpību ar Krieviju, kura 2016. gada pirmajā pusē eksportēja tikai nedaudz vairāk, t. i., 773 686 tonnas (avots: Eurostat), nekā ĶTR tajā pašā periodā, t. i., 773 275 tonnas (avots: Eurostat).

                  (182)

                  Treškārt, ražošanas jaudas pārpalikums Krievijā nav tik ievērojams kā ražošanas jaudas pārpalikums ĶTR, kā parādīts nākamajā tabulā.

                     19. tabula.

                     Faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms trešās valstīs (tūkstošos tonnu)

                              Valsts

                              Neapstrādāta tērauda ražošanas jauda, aprēķins par 2014. gadu

                              Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā

                              Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2014. gadā

                              Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2013. gadā

                              Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2014. gadā

                              Krievija

                              89 000

                              69 008

                              71 461

                              26 140

                              26 996

                              ĶTR

                              1 140 000

                              822 000

                              822 698

                              311 564

                              317 387

                                 Jaudas datu avots: ESAO ().

                                 Jaudas datu avots: Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015 ().

                  (183)

                  Pat ja iepriekš minētie skaitļi par jaudu ir tikai par neapstrādātu tēraudu un pat pieņemot, kas ir ļoti maz ticams, ka visu Krievijas neapstrādāto tēraudu izmantos līdzīgā ražojuma ražošanai, ražošanas jaudas pārpalikums Krievijā pat tādā maz ticamā gadījumā būtu daudz mazāks par ražošanas jaudas pārpalikumu Ķīnā.

                  (184)

                  Turklāt Komisija pēc tam izvērtēja trešo valstu importa cenas un tirgus daļas. Tā norādīja, ka līdzīgā ražojuma imports no dažām citām valstīm, piemēram, Irānas, Krievijas un Ukrainas, noticis par cenām, kas bijušas vēl zemākas nekā importam no attiecīgās valsts. Tomēr, analizējot tendences un importa apjomus, ir skaidrs, ka izmeklēšanas periodā importa līmenis no Irānas ir bijis daudz zemāks nekā importa līmenis no ĶTR, un ka importa apjoms no Krievijas un Ukrainas attiecīgajā periodā patiešām pieauga, taču daudz lēnāk nekā imports no ĶTR. Turklāt, pretēji ĶTR, imports no Krievijas un Ukrainas attiecīgajā periodā zaudēja ievērojamu daļu kopējos Savienības importa apjomos.

                  (185)

                  Visbeidzot, Komisija salīdzināja trešo valstu faktisko ražošanas apjomu ar attiecīgās valsts ražošanas apjomu, kas liecina, ka Ķīna pārspēj visas pārējās valstis gan līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma gan neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas ziņā.

                     20. tabula.

                     Faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms trešās valstīs (tūkstošos tonnu)

                              Valsts

                              Neapstrādāta tērauda ražošanas jauda, aprēķins par 2014. gadu

                              Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā

                              Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2014. gadā (2)

                              Teorētiskais jaudas pārpalikums 2014. gadā (1)

                              Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2013. gadā

                              Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2014. gadā

                              Krievija

                              89 000

                              69 008

                              71 461

                              17 539

                              26 140

                              26 996

                              ĶTR

                              1 140 000

                              822 000

                              822 698

                              317 302

                              311 564

                              317 387

                              Ukraina

                              42 500

                              32 771

                              27 170

                              15 330

                              8 929

                              7 867

                              Irāna

                              27 000

                              15 422

                              16 331

                              10 669

                              8 250

                              8 276

                              Brazīlija

                              48 000

                              34 163

                              33 897

                              14 103

                              15 014

                              14 229

                                 Jaudas datu avots: ESAO ().

                                 Jaudas datu avots: Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015 ().

                  (186)

                  Iepriekš minētie skaitļi par līdzīgā ražojuma ražošanu parāda, ka attiecīgā valsts krietni pārspēj visas pārējās lielās eksportētājvalstis. Turklāt iepriekš minētie skaitļi par neapstrādāta tērauda ražošanas jaudu norāda arī uz to, ka tāds pārmērīgs jaudas pārpalikums ir tikai ĶTR.

                  (187)

                  Tādējādi Komisija konstatēja, ka ĶTR ir radījusi nenovēršama kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei. Kā minēts iepriekš, šie kaitējuma draudi ir kļuvuši vēl reālāki kumulatīvās ietekmes dēļ, ko izraisa tas, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā krītas un ka daži citi Ķīnas eksporta tirgi pamazām kļūst arvien grūtāk pieejami. Tādējādi daļa no Ķīnas apjomiem, visticamāk, arī turpmāk tuvākajā nākotnē tiks novirzīti uz Savienību.

                  (188)

                  Tomēr ir domājams, ka arī imports no Brazīlijas, Irānas, Krievijas, Serbijas un Ukrainas ir veicinājis būtiska kaitējuma draudus. Taču pakārtotā ražošana, importa tendences un precīzi importa apjomi absolūtos skaitļos nav tik liela mēroga, lai izjauktu cēloņsakarību starp pieaugošo un arvien izteiktāko importu par dempinga cenām no ĶTR un kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei.

            6.2.4.   Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

                  (189)

                  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                     21. tabula.

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem

                              2012. gads

                              2013. gads

                              2014. gads

                              IP

                              Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem

                              2 344 463

                              2 379 035

                              2 777 446

                              2 409 721

                                 Indekss (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 118

                                 103

                              Vidējā cena (EUR/t)

                              516

                              463

                              459

                              391

                                 Indekss (2011 = 100)

                                 100

                                 90

                                 89

                                 76

                                 Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (190)

                  Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem izmeklēšanas periodā palielinājās par 3 %. Cenas attiecīgajā periodā ievērojami kritās par – 24 %.

                  (191)

                  Eksporta pārdošanas apjoms bija ne vairāk kā 4 % no Savienības ražošanas kopapjoma un 22 % no pārdošanas kopapjoma nesaistītiem pircējiem izmeklēšanas periodā. Turklāt eksporta cenu samazināšanās tendence procentuāli atbilda Savienības ražotāju pārdošanas cenu tendencei Savienības tirgū. Tāpēc Komisija šajā posmā secināja, ka eksporta pārdošanas rādītāji ir veicinājuši Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli. Tomēr arī šis faktors neizjauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei.

            6.2.5.   Viena Savienības ražotāja no Itālijas īpašā situācija

                  (192)

                  Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka viens Itālijas ražotājs, iespējams, nodarīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Minētā persona apgalvoja, ka šis Itālijas ražotājs saņem nelikumīgu valsts atbalstu, kaitējot citiem Kopienas ražotājiem Savienības tirgū, iespējams, “tādā mērā, ka izjauc cēloņsakarību…”. Tā arī apgalvoja, ka Itālijas ražotāja faktiskais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.

                  (193)

                  Pirmkārt, Savienības ražošanas nozares definīcija un analīze ir balstīta uz visu Savienības ražošanas nozari, ieskaitot Itālijas ražotāju. Lai gan minētais Itālijas ražotājs attiecīgajā periodā tiešām ievērojami samazināja savu ražošanas apjoma līmeni, Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoma līmenis (skatīt 87. apsvērumu) palielinājās par 2 %. Tādējādi stāvoklis līdzsvarojās un visi pārējie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā palielināja savu ražošanas apjomu.

                  (194)

                  Otrkārt, attiecībā uz apgalvojumu par to, ka Itālijas ražotājs saņem nelikumīgu valsts atbalstu, Komisija joprojām veic izmeklēšanu, kura ilgs līdz 2017. gadam. Izmeklēšanas sākšana neietekmē procesa rezultātus. Tāpēc pagaidām nevar izdarīt nekādus secinājumus par šo apgalvojumu. Tomēr Komisija norādīja, ka tika konstatēts, ka Itālijas ražotāja pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā bija zemākas nekā Savienības vidējā pārdošanas cena. Ja Itālijas ražotājam būtu nozīmīga ietekme uz pārdošanas cenām Savienībā, varētu sagaidīt, ka Savienības vidējās cenas būtu cēlušās pēc tam, kad tas samazināja ražošanas apjomu. Tomēr, šajā gadījumā tā nebija.

                  (195)

                  Treškārt, tas, ka vairāki Savienības ražotāji Savienības tirgū darbojas labāk nekā citi, var būt vairāku faktoru dēļ, taču neietekmē provizorisko secinājumu, ka kopumā Savienības ražošanas nozare cieš no importa par dempinga cenām.

                  (196)

                  Tāpēc Komisija šajā posmā secināja, ka viena Savienības ražotāja no Itālijas īpašā situācija neveicināja Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli.

            6.3.   Secinājums par cēloņsakarību

                  (197)

                  Provizoriski tika noskaidrota cēloņsakarība starp Ķīnas importu par dempinga cenām un būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei. Ir skaidri redzama laika sakritība it īpaši starp strauji pieaugošo importu par dempinga cenām, kuras pastāvīgi samazinājās, no ĶTR, un Savienības ražošanas nozares darbības rādītāju pasliktināšanos, it īpaši sākot no 2015. gada otrās puses. Savienības ražošanas nozarei nebija izvēles, — tai bija jāievēro cenu līmenis, kādu noteica imports par dempinga cenām, lai novērstu vēl lielāku tirgus daļas sarukumu. Tādējādi radās zaudējumi, un stāvoklis, visticamāk, turpinās pasliktināties.

                  (198)

                  Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām, kas izmeklēšanas perioda beigās rada būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei kopumā. Itālijas ražotāja situācija neveicināja Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli. Netika konstatēts, ka citi noteiktie faktori, piemēram, ekonomikas krīze, izejmateriālu izmaksas, imports no trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji, izjauktu cēloņsakarību starp būtiska kaitējuma draudiem un Ķīnas importu par dempinga cenām. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no ĶTR izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtiska kaitējuma draudus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Netika konstatēts, ka citi zināmie faktori, izņemot importu par dempinga cenām no ĶTR, kuri tajā pašā laikā ietekmēja Savienības ražošanas nozare stāvokli, izjauktu cēloņsakarību.

            7.   SAVIENĪBAS INTERESES

                  (199)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs. Tā īpaši apsvēra vajadzību likvidēt kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

            7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                  (200)

                  Savienības ražošanas nozare darbojas vairākās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā, Čehijas Republikā, Slovākijas Republikā, Itālijā, Luksemburgā, Beļģijā, Polijā, Nīderlandē, Austrijā, Somijā, Zviedrijā, Portugālē, Ungārijā un Spānijā), un tajā ir nodarbināti aptuveni 18 000 cilvēku saistībā ar karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem.

                  (201)

                  Izmeklēšanā sadarbojās septiņpadsmit ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, visā Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija vērojamas dažas kaitējuma pazīmes. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte. Savienības ražotāju stāvoklis pasliktinājās, it īpaši no 2015. gada otrās puses, un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām, kas radīja kaitējuma draudus, kuri kļuva nenovēršami izmeklēšanas perioda beigās.

                  (202)

                  Gaidāms, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot lejupēju cenu spiedienu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atlabt. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai neradītu kaitējumu, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējams, ka kaitējuma draudi piepildīsies un ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija turpinās pasliktināties. Negatīvi darbības rezultāti karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu segmentā ietekmētu daudzu Savienības ražotāju lejasposma un augšposma segmentus, jo jaudas izlietojums šajos segmentos ir cieši saistīts ar ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanu.

                  (203)

                  Tādēļ Komisija šajā posmā secināja, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

            7.2.   Importētāju intereses

                  (204)

                  Kā minēts 11.–13. apsvērumā, neviens nesaistītais importētājs neaizpildīja aptaujas anketu un neiesniedza Komisijai datus, kas parādītu, cik lielā mērā importētājiem kaitētu pasākumu noteikšana. Tāpēc un ņemot arī vērā to, ka ne vien ĶTR, bet arī daudzas citas valstis eksportē uz Savienību, Komisija provizoriski secināja, ka ir iespējams, ka pasākumu noteikšana varētu nebūt importētāju interesēs.

            7.3.   Lietotāju intereses

                  (205)

                  Karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus izmanto par rūpnieciskās ražošanas izejmateriāliem, ko iegādājas galalietotāji dažādām vajadzībām, arī būvniecībai (tērauda cauruļu ražošanai), kuģu būvei, gāzes tvertnēm, spiedtvertnēm un enerģijas pārvades cauruļvadiem.

                  (206)

                  Tikai viens lietotājs no Itālijas (Marcegaglia Carbon Spa), kurš importē no attiecīgās valsts un ražo inter alia caurulītes, caurules un lejasposma tērauda ražojumus, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šim lietotājam attiecīgais ražojums / līdzīgais ražojums ir pieskaitāms pie izmaksām.

                  (207)

                  Šis lietotājs no Itālijas apgalvoja, ka pasākumu noteikšana importam no attiecīgās valsts varētu radīt situāciju, ka viņam vairs nebūtu pieejamas attiecīgā ražojuma, it īpaši augstas kvalitātes ruļļu, ko izmanto pārvelmēšanai, uzticamas piegādes Savienības tirgū. Tas apgalvoja, ka 88 % no Savienības ražošanas kopapjoma saražo tikai 16 uzņēmumi, kuri pieder pie astoņām lielām uzņēmumu grupām, kuru ražojumu lielākā daļa (apmēram 70 %) tiek izmantota pašpatēriņa tirgū. Tādējādi tika apgalvots, ka Savienības ražotāji savas joprojām samērā lielās tirgus daļas dēļ var īstenot spēcīgu spiedienu gan uz attiecīgā ražojuma tirgu, gan uz lejupējo tirgu.

                  (208)

                  Pirmkārt, Komisija norādīja, ka antidempinga maksājumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu importam, bet gan atjaunot taisnīgu tirdzniecību, likvidējot kaitējumu radoša dempinga ietekmi. Tāpēc nav sagaidāms, ka imports no ĶTR tiks pārtraukts, bet gan ka tas turpināsies, taču ne par dempinga cenām.

                  (209)

                  Otrkārt, Komisija konstatēja, ka lietotājs izmanto ne tikai Ķīnas importu vien, bet izmeklēšanas periodā ir iepircis attiecīgo ražojumu arī no Savienības ražotājiem, kā arī no ražotājiem citās trešās valstīs, kas nav attiecīgā valsts.

                  (210)

                  Treškārt, pat tad, ja Ķīnas attiecīgā ražojuma cenas palielinātos par aptuveni 30 %, tas ietekmētu šā Itālijas lietotāja ražošanas izmaksas tikai par 3 %. Šāda ietekme ir uzskatāma par nenozīmīgu.

                  (211)

                  Ceturtkārt, tā kā ir sagaidāms, ka imports no attiecīgās valsts un no citām valstīm turpināsies pēc antidempinga maksājumu noteikšanas, un tā kā joprojām ir šādi alternatīvi piegādes avoti, apgalvojums, ka antidempinga maksājumu noteikšanas dēļ Savienības ražošanas nozare varēs īstenot spēcīgu spiedienu uz cenām, nav pamatots. Savienības ražošanas nozarē ir 23 ražotāji, kuri nodrošina lietotājiem plašu piegāžu klāstu Savienībā papildus iespējai importēt no citām trešām valstīm, kurās ražo un eksportē līdzīgo ražojumu. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja apgalvojumu, ka pasākumu noteikšana izraisītu attiecīgā ražojuma / līdzīgā ražojuma piegādes deficītu.

                  (212)

                  Attiecībā uz ikvienu varbūtēju negatīvu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū, ir taisnība, ka ES konkurences noteikumi nosaka stingrākus rīcības standartus uzņēmumiem, kuriem ir ievērojama tirgus daļa. Tomēr tikai kompetentās konkurences iestādes ir pilnvarotas noteikt, vai ir konstatēts dominējošs stāvoklis un vai tas tiek ļaunprātīgi izmantots.

                  (213)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā lietotāju interesēm, taču tai nebūtu nesamērīgas negatīvas ietekmes uz lietotājiem. It īpaši tika ņemts vērā tirgū pieejamais plašais piegāžu spektrs un tas, ka izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ietekme uz lietotāju izmaksām, par ko tika ziņots, nebija tik nozīmīga, kā tika apgalvots.

            7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

                  (214)

                  Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atlabšanu rentabilitātes ziņā. Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražotājiem veikt nepieciešamos ieguldījumus un pētniecību un izstrādi, lai labāk aprīkotu karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas iekārtas un palielinātu Savienības ražotāju konkurētspēju.

                  (215)

                  Savienības ražošanas nozarē (nesen) ir notikusi būtiska pārstrukturēšana. Ja pasākumi netiktu noteikti, nenovēršama kaitējuma draudi izmeklēšanas perioda beigās varētu īstenoties. Dažiem Savienības karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas darbības, jāatlaiž darbinieki un jāatstāj daudzi lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem.

                  (216)

                  Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā būtu tikai ierobežota ietekme uz nesaistīto importētāju un lietotāju interesēm. Konkrētāk, cenas, to rentabilitāte un nodarbinātība lietotāja ražošanas nozarē netiktu nesamērīgi ietekmēta. Tādējādi pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā ir tikai ierobežota ietekme uz piegādes ķēdes cenām un lietotāju darbības rādītājiem. Pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgās valsts par taisnīgām cenām.

                  (217)

                  Izsverot un līdzsvarojot Savienības svarīgas ražošanas nozares izteiktās intereses būt aizsargātai pret negodīgu praksi, no vienas puses, un pasākumu iespējamo ierobežoto ietekmi uz nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, kuri turpinās izmantot plašo piegāžu klāstu Savienībā, Komisija šajā posmā secināja, ka nav bijis pārliecinošu pierādījumu tam, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumus attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī.

            8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                  (218)

                  Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējuma draudiem, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu to, ka īstenotos nenovēršami būtiska kaitējuma draudi, ko Savienības ražošanas nozarei nodarītu imports par dempinga cenām.

            8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

                  (219)

                  Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas vajadzīgs, lai novērstu būtiska kaitējuma draudus. Saskaņā ar judikatūru mērķa cena ir cena, ar kuru Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti rēķināties parastos konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē mērķa cenu parasti aprēķina, nosakot līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas un pieskaitot peļņas normu, ar kuru Savienības ražošanas nozare pamatoti varētu rēķināties parastajos konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

                  (220)

                  Attiecībā uz mērķa peļņas noteikšanu Komisija vispirms analizēja sūdzības iesniedzēja priekšlikumu, kas ierosināja 12,9 %, kas bija izmantoti kādā agrākā Komisijas lēmumā par šo pašu ražojumu (30). Tomēr šis konstatējums izdarīts 2000. gadā, un datus, kas vecāki par vairāk nekā 15 gadiem, vairs nevar uzskatīt par reprezentatīviem, ņemot vērā tehnoloģiskās un finansiālās pārmaiņas, kas notikušas Savienības ražošanas nozarē kopš tā laika.

                  (221)

                  Pēc tam Komisija izmantoja rentabilitātes datus par 2008. gadu, kuru tā uzskatīja par visreprezentatīvāko gadu lejasposma ražojumam, t. i., auksti velmētiem tērauda velmējumiem (31). Pašreizējās izmeklēšanas attiecīgais ražojums daudzējādā ziņā ir līdzīgs konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (auksti velmēti velmējumi) šādu iemeslu dēļ:

                              (a)

                              abiem ražojumiem (dzelzsrūdai un koksa oglēm) konkrēti sakausējumi veido lielu daļu ražošanas izmaksu, un to ražošanā ir līdzīgi procesi (apdedzināšana, karsti velmētu slokšņu iekārtas);

                              (b)

                              kā minēts 26. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir sākotnējā izejviela dažādu lejasposma tērauda ražojumu ar pievienoto vērtību ražošanā, sākot ar auksti velmētiem velmējumiem.

                        Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja peļņas normu 14,4 % apmērā.

                  (222)

                  Tomēr minētajā lietā, kas attiecās uz kaitējumu izraisošu dempingu no Ķīnas un Krievijas, bija dažādi elementi, kuru nav šajā lietā, kurā Komisija ir konstatējusi kaitējuma draudus, ko rada eksports no Ķīnas, un kur jāveic uz nākotni vērsta analīze. Konkrētāk, minētajā lietā četru gadu periodā pirms izmeklēšanas perioda bija noticis imports par zemām cenām no valstīm, uz kurām attiecās izmeklēšana.

                  (223)

                  Pēc tam Komisija mēģināja noteikt mērķa peļņu, simulējot, kā Savienības ražošanas nozares atlabšana no recesijas, ko izraisījusi ekonomikas un finanšu krīze 2009. gadā, būtu varējusi notikt, ja to nebūtu pārtraukusi liela apjoma cenu samazināšanās Ķīnas importa dēļ. Šajā nolūkā Komisija izmantoja jaunākus datus un uz nākotni vērstu analīzi, ko iesniedza ESAO Tērauda komitejai 2013. gada decembrī. Pētījumā Laying the foundations for a financially sound industry ietvertajā eksperta atzinumā tika analizēta pasaules tērauda ražošanas nozares rentabilitāte pēdējos gados un noteikts ilgtermiņa ilgtspējības peļņas slieksni. Minētajā pētījumā it īpaši tika minēti argumenti par labu pasaules vidējai EBITDA (peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas) normai 17 % apmērā (32). Ziņojumā ir arī norādītas ieguldījumu izmaksas vidēji 7 % apmērā un parāda izmaksas vidēji 3 % apmērā. Komisija atskaitīja abas šīs pozīcijas un ieguva peļņas pirms nodokļiem (EBT) līmeni 7 % apmērā. Tā kā nebija citu ticamu datu, Komisija šos skaitļus attiecībā uz tērauda ražošanas nozari kopumā pielīdzināja attiecīgajam ražojumam, jo karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu proporcija neapstrādāta tērauda ražošanas nozarē ir liela.

                  (224)

                  Visbeidzot, Komisija šajā posmā provizoriski konstatēja, ka mērķa peļņu 7 % apmērā var izmantot, lai aprēķinātu kaitējuma draudu starpību Savienības karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas nozarei, taču tā turpinās izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai ir pieejami precīzāki dati par attiecīgo ražojumu.

            8.2.   Pagaidu pasākumi

                  (225)

                  Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

                  (226)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

                              Uzņēmums

                              Dempinga starpība

                              Kaitējuma starpība

                              Pagaidu antidempinga maksājums

                                 Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              96,5 %

                              17,1 %

                              17,1 %

                              Hebei Iron & Steel Group

                              95,0 %

                              13,2 %

                              13,2 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              22,6 %

                              22,6 %

                              Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

                              100,1 %

                              18,0 %

                              18,0 %

                              Visi pārējie uzņēmumi

                              106,9 %

                              22,6 %

                              22,6 %

                  (227)

                  Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

                  (228)

                  Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds lūgums jāadresē Komisijai (33). Pieprasījumā jāietver visa būtiskā informācija, ieskaitot pārmaiņas uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, nosaukuma maiņas dēļ vai ražošanas un pārdošanas subjektu pārmaiņu dēļ. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi.

                  (229)

                  Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

            9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

                  (230)

                  Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                  (231)

                  Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      1.   Pagaidu antidempinga maksājums tiek noteikts konkrētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu, arī ruļļos (ieskaitot “sagarumotos velmējumus” un “šaurās sloksnes”), kuri ir pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, importam.
      Attiecīgais ražojums neietver:

                  —

                  ražojumus no nerūsējošā tērauda un elektrotehniskā silīcijtērauda ar orientētu graudu;

                  —

                  ražojumus no instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda;

                  —

                  ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir biezāki par 10 mm un 600 mm plati vai platāki;

                  —

                  ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir 4,75 mm biezi vai biezāki, bet kuru biezums nepārsniedz 10 mm, un 2 050 mm plati vai platāki.

            Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (TARIC kods 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARIC kods 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARIC kods 7226191090), 7226 91 91 un 7226 91 99, un tā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
      2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas.

                  Valsts

                  Uzņēmums

                  Pagaidu maksājuma likme

                     TARIC papildu kods

                  ĶTR

                     Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                  17,1 %

                  C157

                     Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

                  13,2 %

                  C158

                  Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

                  13,2 %

                  C159

                  Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

                  13,2 %

                  C160

                     Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

                  22,6 %

                  C161

                     Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

                  22,6 %

                  C162

                  Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un kas uzskaitīti I pielikumā

                  18,0 %

                  Skatīt pielikumu

                  Visi pārējie uzņēmumi

                  22,6 %

                  C999

            3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais (attiecīgais ražojums) (apjoms), uz kuru attiecas šis rēķins, ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.
      4.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
      5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
      2. pants
      1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

                  a)

                  pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

                  b)

                  iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un

                  c)

                  pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

            2.   Ieinteresētās personas, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.
      3. pants
      Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2016. gada 6. oktobrī

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

         (2)  Šī regula no 2016. gada 20. jūlija ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (kodificēta versija).

         (3)  OV C 58, 13.2.2016., 9. lpp.

         (4)  OV C 172, 13.5.2016., 29. lpp., Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu.

         (5)  OV C 246/08, 7.7.2016., 7. lpp., Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Brazīlijas, Irānas, Krievijas, Serbijas un Ukrainas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu.

         (6)  Šie ražojumi nav iekļauti, pamatojoties uz ražojuma izslēgšanas pieprasījumu (skatīt, sākot no 29. apsvēruma).

         (7)  Aukstās velmēšanas procesā iepriekš velmētu un kodinātu loksni vai sloksni izlaiž cauri aukstiem ruļļiem, proti, temperatūrā, kas zemāka par metāla atkvēlināšanas temperatūru.

         (8)  Šie ķīmiskie elementi cita starpā ir šādi: volframs, molibdēns, hroms un vanādijs.

         (9)  Kanāda, Dienvidāfrika, Taizeme, Indija, Malaizija, Meksika, Vjetnama, Turcija, Krievija, Ukraina un Brazīlija.

         (10)  Komisijas 2016. gada 29. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2016/1328 (OV L 210, 4.8.2016., 20. lpp.)

         (11)  Pasaules tirdzniecības organizācija, WT/DS132/R, 2000. gada 28. janvāris, “Meksika — Antidempinga izmeklēšana par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes kukurūzas sīrupu ar augstu fruktozes saturu (SHTF)”, Speciālistu grupas ziņojums, 7.140. apsvērums, 214. lpp. PTO Speciālistu grupas ziņojumā bija teikts: “Lai varētu secināt, ka ir būtiska kaitējuma draudi iekšzemes ražošanas nozarei, kurai pašlaik acīmredzami nav nodarīts kaitējums, neskatoties uz importa par dempinga cenām ietekmi izmeklēšanas periodā, pamatojumam ir nepieciešams izprast attiecīgās ražošanas nozares pašreizējo stāvokli. Tikai tas, ka palielināsies importu par dempinga cenām un ka tas negatīvi ietekmēs cenas, nav ipso facto pamats secinājumam, ka iekšzemes ražošanas nozarei tiks nodarīts kaitējums, — ja šī ražošanas nozare ir ļoti labā stāvoklī vai ja darbojas arī citi faktori, imports par dempinga cenām var neradīt kaitējuma draudus.”

         (12)  Tiesas 2016. gada 7. aprīļa spriedums lietā C-186/14, 72. apsvērums, ar ko apstiprina Vispārējās tiesas 2014. gada 29. janvāra spriedumu lietā T-528/09 Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd pret Eiropas Savienības Padomi.

         (13)  World Steel in figures 2015, Pasaules Tērauda asociācija, 14. lpp., http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

         (14)  COM(2016) 155 final, Brisele, 16.3.2016., Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā”, 2. lpp.

         (15)  ESAO, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas direkcija, “Jaudas attīstība pasaules tērauda rūpniecībā”, 1. tabula, 10. lpp., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (16)  Pasaules Tērauda asociācija, “Tērauds pasaulē skaitļos 2016. gadā”, tabula “Lielākās tērauda ražotājvalstis 2014. un 2015. gadā”, 9. lpp., http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

         (17)  ESAO Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas direkcija (2015. gads): “Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward”, Technology and Industry Policy Papers, No. 18, OECD Publishing, 5. un 6. lpp. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

         (18)  Piezīmes, ko Ķīnas dzelzs un tērauda apvienības (CISA) un tās locekļu vārdā iesniedza Dentons saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu, 2016. gada 21. marts, 24. punkts, 7. lpp.

         (19)  Reuters, raksts presē, China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

         (20)  Reuters, raksts presē, BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

         (21)  2016. gada jūnijs, Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms, Pasaules Tērauda asociācijas mediju centrs, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

         (22)  Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015, 1. tabula 2. lpp. un 13. tabula 35. lpp., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (23)  Izlasi veidoja Ķīnas līdzīgā ražojuma eksports 2015. gadā 679,4 miljonu tonnu apmērā un Ķīnas līdzīgā ražojuma eksports 2016. gada pirmajos sešos mēnešos 343,8 miljonu tonnu apmērā.

         (24)  Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015, Pasaules Tērauda asociācija, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

         (25)  Skatīt arī 103. apsvērumu par izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu nelielu palielināšanos procentos no ražošanas apjoma.

         (26)  Skatīt arī 100. apsvērumu par izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu nelielu palielināšanos procentos no ražošanas apjoma.

         (27)  European steel producers on the offensive, but will price increases stick? Raksts, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

         (28)  Pasaules Tērauda asociācija, The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members, 115. numurs, 2016. gada jūnijs.

         (29)  Kā minēts 3. apsvērumā, Komisija 2016. gada 7. jūlijā sāka izmeklēšanu par tā paša ražojuma importu, kura izcelsme inter alia ir Krievijā. Tomēr izmeklēšanas sākšana neietekmē izmeklēšanas rezultātus.

         (*)  ESAO, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas direkcija, “Jaudas attīstība pasaules tērauda rūpniecībā”, 1. tabula, 10. lpp., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (**)  Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015, 1. tabula 1. un 2. lpp. un 13. tabula 35. lpp., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (***)  ESAO, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas direkcija, “Jaudas attīstība pasaules tērauda rūpniecībā”, 1. tabula, 10. lpp., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (****)  Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015, 1. tabula 1. un 2. lpp. un 13. tabula 35. lpp., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (30)  Skatīt Komisijas 2000. gada 4. februāra Lēmumu Nr. 284/2000/EOTK, ar kuru piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par dažu tādu plakanu dzelzs un neleģētā tērauda velmējumu importu, kam platums ir 600 mm vai vairāk, kas ir neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ruļļos un kas nav vairāk apstrādāti, kā tikai karsti velmēti, ar izcelsmi Indijā un Taivānā, un ar kuru pieņem saistības, ko piedāvāja daži ražotāji eksportētāji, un ar kuru izbeidz procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes importu, OV L 31, 2000, 44. lpp., 338. punkts.

         (31)  Skatīt Komisijas 2016. gada 29. jūlija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1328, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam (OV L 210, 6.10.2009., 1. lpp.).

         (32)  McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry, ESAO Tērauda komitejas 2013. gada 5. decembra sanāksme, 7. lpp.

         (33)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

         PIELIKUMS

                     Valsts

                     Nosaukums

                        TARIC papildu kods

                     ĶTR

                     Angang Steel Company Limited

                     C150

                     ĶTR

                        Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                     C151

                     ĶTR

                        Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                     C147

                     ĶTR

                        Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

                     C163

                     ĶTR

                     Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                     C164

                     ĶTR

                     Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

                     C165

                     ĶTR

                        Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

                     C166

                     ĶTR

                        Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

                     C167

                     ĶTR

                        Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

                     C168

                     ĶTR

                        Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

                     C156