title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/733 (2018. gada 17. maijs), ar ko 284. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

text:
               18.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 123/89

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/733
   (2018. gada 17. maijs),
   ar ko 284. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida
       (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2018. gada 9. maijā nolēma grozīt četrus ierakstus to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 17. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

                  1)

                  sadaļā “Fiziskās personas” personas identifikācijas datus groza šādos ierakstos:

                              a)

                                 “Ruben Pestano Lavilla, Jr. (alias a) Reuben Lavilla, b) Sheik Omar, c) Mile D Lavilla, d) Reymund Lavilla, e) Ramo Lavilla, f) Mike de Lavilla, g) Abdullah Muddaris, h) Ali Omar, i) Omar Lavilla, j) Omar Labella, k) So, l) Eso, m) Junjun). Tituls: šeihs. Adrese: 10th Avenue, Caloocan City, Philippines. Dzimšanas datums: 4.10.1972. Dzimšanas vieta: Sitio Banga Maiti, Barangay Tranghawan, Lambunao, Iloilo, Philippines. Valstspiederība: Filipīnu. Pases Nr.: a) MM611523 (Filipīnu pase, 2004. gads); b) EE947317 (Filipīnu pase, 2000.–2001. gads); c) P421967 (Filipīnu pases numurs (1995.–1997. gads)). Papildu informācija: a) saistīts ar Khadafi Abubakar Janjalani un International Islamic Relief Organisation, Filipīnu filiālēm; b) atrodas apcietinājumā Filipīnās kopš 2011. gada maija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 4.6.2008.”

                              aizstāj ar šādu ierakstu:

                                 “Ruben Pestano Lavilla, Jr. (alias a) Reuben Lavilla, b) Sheik Omar, c) Mile D Lavilla, d) Reymund Lavilla, e) Ramo Lavilla, f) Mike de Lavilla, g) Abdullah Muddaris, h) Ali Omar, i) Omar Lavilla, j) Omar Labella, k) So, l) Eso, m) Junjun). Tituls: šeihs. Adrese: 10th Avenue, Caloocan City, Philippines. Dzimšanas datums: 4.10.1972. Dzimšanas vieta: Sitio Banga Maiti, Barangay Tranghawan, Lambunao, Iloilo, Philippines. Valstspiederība: Filipīnu. Pases Nr.: a) MM611523 (Filipīnu pase, 2004. gads); b) EE947317 (Filipīnu pase, 2000.–2001. gads); c) P421967 (Filipīnu pases numurs (1995.–1997. gads)). Cita informācija: atrodas apcietinājumā Filipīnās kopš 2011. gada maija. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 4.6.2008.”;

                              b)

                                 “Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adrese: Jemena. Dzimšanas datums: a) 19.4.1982., b) 18.4.1982., c) 24.6.1402. (pēc Hidžras kalendāra). Dzimšanas vieta: Rijāda, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: F654645 (Saūda Arābijas pases numurs, izdota 30.4.2005., derīga līdz 7.3.2010., izdošanas datums pēc Hidžras kalendāra 24.6.1426., pēc Hidžras kalendāra derīga līdz 21.3.1431.). Valsts identifikācijas Nr.: 1028745097 (Saūda Arābijas iedzīvotāja identifikācijas numurs). Papildu informācija: a) Al-Qaida operatīvais darbinieks un galvenais bumbu izgatavotājs Arābijas pussalā; b) uz 2011. gada martu tiek uzskatīts, ka slēpjas Jemenā; c) Saūda Arābija ir izsludinājusi meklēšanā; d) saistīts ar Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi un Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.3.2011.”

                              aizstāj ar šādu ierakstu:

                                 “Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adrese: Jemena. Dzimšanas datums: a) 19.4.1982., b) 18.4.1982., c) 24.6.1402. (pēc Hidžiras kalendāra). Dzimšanas vieta: Rijāda, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: F654645 (Saūda Arābijas pases numurs, izdota 30.4.2005., derīga līdz 7.3.2010., izdošanas datums pēc Hidžiras kalendāra 24.6.1426., pēc Hidžiras kalendāra derīga līdz 21.3.1431.). Valsts identifikācijas Nr.: 1028745097 (Saūda Arābijas iedzīvotāja identifikācijas numurs). Cita informācija: tiek uzskatīts, ka kopš 2011. gada marta slēpjas Jemenā. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.3.2011.”;

                  2)

                  sadaļā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” identifikācijas datus groza šādos ierakstos:

                              a)

                                 “Al-Haramain Islamic Foundation (alias a) Vazir, b) Vezir). Adrese: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia and Herzegovina; b) Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. Papildu informācija: darbinieku un dalībnieku vidū ir Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 13.3.2002.”

                              aizstāj ar šādu ierakstu:

                                 “Al-Haramain Islamic Foundation (alias a) Vazir, b) Vezir). Adrese: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia and Herzegovina; b) Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 13.3.2002.”;

                              b)

                                 “Rajah Solaiman Movement (alias a) Rajah Solaiman Islamic Movement, b) Rajah Solaiman Revolutionary Movement). Adrese: a) Barangay Mal-Ong, Anda, Pangasinan Province, Philippines; b) Sitio Dueg, Barangay Maasin, San Clemente, Tarlac Province, Philippines; c) Number 50, Purdue Street, Cubao, Quezon City, Philippines. Papildu informācija: a) dibinātājs un vadītājs Hilarion Del Rosario Santos III; b) saistīta ar Abu Sayyaf Group un Jemaah Islamiyah the International Islamic Relief Organisation filiālēm Filipīnās un Khadafi Abubakar Janjalani. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 4.6.2008.”

                              aizstāj ar šādu ierakstu:

                                 “Rajah Solaiman Movement (alias a) Rajah Solaiman Islamic Movement, b) Rajah Solaiman Revolutionary Movement). Adrese: a) Barangay Mal-Ong, Anda, Pangasinan Province, Philippines; b) Sitio Dueg, Barangay Maasin, San Clemente, Tarlac Province, Philippines; c) Number 50, Purdue Street, Cubao, Quezon City, Philippines. Cita informācija: dibinātājs un vadītājs Hilarion Del Rosario Santos III. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 4.6.2008.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/930 (2018. gada 19. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pitina (AĢIN))

text:
               2.7.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/930
   (2018. gada 19. jūnijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pitina (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Pitina”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Pitina” būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums “Pitina” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 19. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 23, 23.1.2018., 8. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/931 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam

text:
               2.7.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/931
   (2018. gada 28. jūnijs),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 325/2012 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes skābeņskābes importam.

               (2)

               Pēc Vispārējās tiesas 2015. gada 20. maija sprieduma (3) pasākumi tika atcelti, ciktāl tie attiecās uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (“Yuanping”). Pēc minētā sprieduma izpildes Komisija atkārtoti noteica Yuanping veiktajam attiecīgā ražojuma importam antidempinga pasākumus, kas stājās spēkā 2016. gada 30. novembrī (4).

               (3)

               Spēkā esošie pasākumi ir noteikti kā procentuālais maksājums 14,6–52,2 % apmērā attiecīgo valstu importam. Attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku (“ĶTR”) maksājumi noteikti 14,6–37,7 % robežās tiem Ķīnas uzņēmumiem, kas sadarbojās. Valsts mēroga dempinga maksājuma likme ir 52,2 %. Attiecībā uz Indiju maksājumi noteikti 22,8–31,5 % robežās sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem. Valsts mēroga maksājuma likme ir 43,6 %.

         1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (4)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Komisija saņēma pieprasījumu sākt pret attiecīgajām valstīm vērsto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

               (5)

                  Oxaquim S.A. (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ražo vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā skābeņskābes ražošanas apjoma, 2017. gada 18. janvārī iesniedza pieprasījumu.

               (6)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām ir iespējama dempinga turpināšanās un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās.

         1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (7)

               Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2017. gada 12. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

         1.4.   Izmeklēšana

   1.4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (8)

               Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         1.4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (9)

               Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citu zināmo Savienības ražotāju, zināmos attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un tirgotājus, zināmās apvienības, kas pārstāv Savienības ražotājus un lietotājus, kā arī eksportētājvalstu pārstāvjus.

               (10)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Neviena ieinteresētā persona uzklausīšanu nepieprasīja.

         1.4.3.   Atlase

               (11)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

         1.4.3.1.   Ražotāju eksportētāju atlase

               (12)

               Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Indijas un ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt procedūras sākšanas paziņojumā norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas un ĶTR pārstāvniecību Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

               (13)

               Trīs Indijas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc atlase nebija vajadzīga un Komisija nosūtīja anketu visiem trim uzņēmumiem. Tomēr tikai divi Indijas uzņēmumi sniedza atbildi uz anketas jautājumiem.

               (14)

               Neviens ĶTR uzņēmums nepieteicās. Komisija 2017. gada 18. maijā ar verbālnotu informēja Ķīnas iestādes par to, ka sadarbībā neiesaistījās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tā plānoja balstīt savus konstatējumus par ĶTR ražotājiem eksportētājiem uz pieejamajiem faktiem. Piezīmes netika saņemtas.

         1.4.3.2.   Savienības ražotāju atlase

               (15)

               Attiecīgajā periodā Savienībā skābeņskābi ražoja tikai divi ražotāji. Tādējādi Savienības ražotāju atlase nebija vajadzīga. Lai gan anketas tika nosūtītas abiem uzņēmumiem, atbildi uz anketas jautājumiem iesniedza tikai pieprasījuma iesniedzējs.

         1.4.3.3.   Nesaistīto importētāju atlase

               (16)

               Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt procedūras sākšanas paziņojumā norādīto informāciju.

               (17)

               Atlases veidlapu aizpildīja septiņi uzņēmumi. Tikai viens no tiem norādīja, ka ir importējis skābeņskābi no attiecīgajām valstīm. Ņemot vērā uzņēmumu nelielo skaitu, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.

         1.5.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

               (18)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

               (19)

               Komisija nosūtīja anketas diviem zināmajiem Savienības ražotājiem, trim Indijas ražotājiem eksportētājiem, visiem zināmajiem lietotājiem un septiņiem nesaistītajiem importētājiem, kas aizpildīja atlases veidlapu.

               (20)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, viena Savienības ražotāja un pieciem lietotājiem.

               (21)

               Komisija veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

                           a)

                           Savienības ražotājs:

                                       —

                                          Oxaquim S.A., Spānija;

                           b)

                           ražotāji eksportētāji:

                                       —

                                          Star Oxochem Pvt. Ltd, Indija (“Star Oxochem”),

                                       —

                                          Radiant Indus Chem Pvt. Ltd, Indija (“Radiant”).

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (22)

               Attiecīgais ražojums ir Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābe, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091) (“attiecīgais ražojums”).

               (23)

               Skābeņskābei ir plašs lietojums, piemēram, to izmanto kā reducētāju un balinātāju, lieto farmaceitiskajā sintēzē un ķīmisko vielu ražošanā.

               (24)

               Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ir divi skābeņskābes veidi – nerafinēta skābeņskābe un rafinēta skābeņskābe. Rafinētu skābeņskābi, kas ražota ĶTR, nevis Indijā, ražo nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesā, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem. Tā kā ĶTR nesadarbojās, pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā tika pieņemts, ka ĶTR ražotāji eksportētāji ražo un eksportē rafinētu skābeņskābi, kā tas bija sākotnējā izmeklēšanā.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (25)

               Skābeņskābei, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, skābeņskābei, ko ražo un pārdod Indijas un ĶTR iekšzemes tirgū, un skābeņskābei, ko importē Savienībā no Indijas un ĶTR, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galapatēriņš.

               (26)

               Tāpēc minētie ražojumi ir līdzīgi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

         3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   3.1.   Ievadpiezīmes

               (27)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām Indijas un Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

               (28)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā skābeņskābes eksports no ĶTR un Indijas uz Savienību turpinājās, kaut arī mazākos apjomos nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim). Saskaņā ar Eurostat datiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas un Indijas skābeņskābes imports Savienībā veidoja apmēram 16 % no tirgus.

         3.2.   Indija

               (29)

               Indijā ir četri zināmi skābeņskābes ražotāji, no kuriem divi sniedza atbildi uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju (7), Komisija aplēsa, ka Indijas kopējais ražošanas apjoms ir apmēram 30 000 tonnu. Pamatojoties uz Indijas valdības datiem par 2016.–2017. gadu, aplēsts, ka Indijas kopējais eksports ir aptuveni 9 000 tonnu (8).

               (30)

               Pamatojoties uz Eurostat un Indijas valdības datiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Indijas uz Savienību bija ierobežots un sasniedza aptuveni 800–900 tonnu.

               (31)

               Pēc samazinājuma, kas vērojams kopš pasākumu noteikšanas, abu sadarbībā iesaistīto Indijas ražotāju pārdošanas apjomi Savienībā ir ļoti ierobežoti. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas galvenais ražotājs eksportētājs bija uzņēmums, kas pārtrauca sadarbību, neatbildot uz anketas jautājumiem.

               (32)

               Indijas importam arī tiek piemērots KMT (9) nodoklis 6,5 % apmērā.

         3.2.1.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   a)
         Normālā vērtība

               (33)

               Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai abu sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma pārdošanas kopējais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka abu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs.

               (34)

               Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija noteica, ka abu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi.

               (35)

               Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (36)

               Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:

                           a)

                           tā ražojuma veida iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

                           b)

                           minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.

                     Attiecībā uz abiem Indijas uzņēmumiem, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, tika noteikts, ka nevienam no tiem nav pārdošanas apjomu, kas atbilstu iepriekš minētajiem kritērijiem.

               (37)

               Normālā vērtība ir katra ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:

                           a)

                           šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas.

                     Vienam sadarbībā iesaistītajam Indijas uzņēmumam, t. i., Radiant, kas iekšzemes tirgum un eksportam pārdeva tikai vienu ražojuma veidu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz šo metodoloģiju, un izmantoja tikai rentablos pārdošanas apjomus, kas veidoja [10–15] % no pārdošanas apjoma. Otram sadarbībā iesaistītajam Indijas uzņēmumam šos kritērijus nepiemēroja.

               (38)

               Ja kāds līdzīgā ražojuma veids parastā tirdzniecības apritē nebija pārdots vai bija pārdots nepietiekamā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Šādiem ražojuma veidiem saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:

                           a)

                           vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas vienīgajam sadarbībā iesaistītajam ražotājam eksportētājam radušās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē; un

                           b)

                           vidējo svērto peļņu, ko vienīgais sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs guvis, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

               (39)

               Otrs Indijas uzņēmums, proti, Star Oxochem, pārdeva divus ražojuma veidus – vienu tikai iekšzemes tirgum un otru gandrīz tikai eksportam (veicot nedaudzus pārdevumus iekšzemes tirgū). Attiecībā uz eksportēto ražojuma veidu nebija rentablu pārdošanas apjomu. Normālā vērtība tika aprēķināta, pie vidējām ražošanas izmaksām pieskaitot vidējās PVA izmaksas un peļņas procentu, saskaņā ar 38. apsvērumā aprakstīto metodoloģiju pamatojoties uz iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomu parastā tirdzniecības apritē.

               (40)

               Attiecībā uz ražošanas izmaksu noteikšanu pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka nātrija nitrīta ražošanas izmaksas, no kurām atņemti ieņēmumi no pārdošanas, būtu jāattiecina uz skābeņskābes ražošanu. Pieprasījuma iesniedzēja gadījumā nātrija nitrīts būtu jāuzskata par blakusproduktu, nevis par atsevišķu dzīvotspējīgu darījumdarbības virzienu. Pamatojoties uz izmeklēšanā savāktajiem pierādījumiem, Komisija secināja, ka nātrija nitrīts ir blakusprodukts, jo tas ir sekundārs produkts, kas iegūts skābeņskābes ražošanas procesā. Tas nav primārais produkts, kas tiek ražots. Blakusprodukts ir tirgojams. Ieņēmumi no tā pārdošanas jāatskaita no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, kurās ir ietvertas šā blakusprodukta ražošanas izmaksas. Viena Indijas ražotāja ražošanas izmaksas, veicot attiecīgas korekcijas, tika mainītas tā, lai nātrija nitrītu uzskatītu par blakusproduktu, nevis par dzīvotspējīgu darījumdarbības virzienu.

         b)
         Eksporta cena

               (41)

               Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

         c)
         Salīdzinājums

               (42)

               Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu, kā aprakstīts iepriekš.

               (43)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksas, iepakošanas izmaksas, atlaides, kredīta izmaksas, banku komisijas maksas un komisijas naudu, ko samaksājis sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs. Iekšzemes cenu korekciju apmērs tika lēsts 0–5 % robežās. Eksporta cenu gadījumā korekcija bija 10–25 % apmērā. Katrs no šiem abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem saņēma sīkus aprēķinus par korekcijām īpašajā informācijas atklāšanā.

               (44)

               Saistībā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu abi sadarbībā iesaistītie ražotāji norādīja, ka ir guvuši labumu no Indijas preču eksporta shēmas (Merchandise Exports from India Scheme – “MEIS”) (10). MEIS ir Indijas valdības shēma, kas eksportētājiem nodrošina stimulu nodokļu kredīta ekvivalenta veidā, lai kompensētu nodokļu nomaksas radītos zaudējumus. Šo stimulu maksā procentos no to konkrēto preču realizētās brīvas klājpiegādes (free on board – “FOB”) cenas (brīvi izvēlētā ārvalstu valūtā), kuras izved uz konkrētiem tirgiem. Šis eksporta stimuls nav pieļaujamā korekcija cenu salīdzinājumam. Tas nav kvalificējams kā nodokļu atmaksas shēma, par kādu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu varētu uzskatīt korekciju, jo 2. panta 10. punkta b) apakšpunktā ir ļauts koriģēt tikai normālo vērtību, nevis eksporta cenu. Turklāt minētā ekvivalenta vērtību nevis aprēķina saistībā ar ievedmuitas nodokļu summu, kas tiktu iekļauta lejasposma ražojumu eksportā, bet drīzāk nosaka procentos no eksportēto preču FOB cenas. Kā arī neatkarīgi no stimula vērtības aprēķināšanas sistēmas darbība nerada situāciju, kad ievedmuitas maksājumi, kas radušies saistībā ar materiāliem, kuri fiziski iestrādāti iekšzemes tirgū pārdotajā līdzīgajā ražojumā, tiek atmaksāti vai netiek iekasēti par tādas pašas produkcijas eksportēšanu uz Savienību. Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ normālās vērtības vai eksporta cenas korekcija nebūtu pieņemama.

               (45)

               Viens sadarbībā iesaistītais ražotājs norādīja, ka gūst labumu arī no centralizētā pievienotās vērtības nodokļa (Central Value Added Tax – “CENVAT”) shēmas (11). Saskaņā ar šo shēmu gatavā ražojuma ražotājam vai ar nodokli apliekama pakalpojuma sniedzējam ir atļauts ņemt kredītu samaksātajiem akcīzes nodokļiem, kā arī pakalpojumu nodoklim, kas samaksāts par jebkuru ražotnē iepriekš saņemtu pakalpojumu vai par jebkuru gatavā ražojuma ražotāja iepriekš saņemtu pakalpojumu. Uzņēmums nepierādīja, ka šo shēmu nepiemēro vienādi galapatēriņa precēm, ko pārdod iekšzemes tirgū. Tāpēc – līdzīgi MEIS shēmai – saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu šis atbrīvojums no akcīzes nodokļa nav pieļaujamā korekcija cenu salīdzinājumam.

               (46)

               Tādēļ korekcijas attiecībā uz MEIS shēmu un CENVAT netika veiktas.

               (47)

               Abi sadarbībā iesaistītie ražotāji pieprasīja korekciju attiecībā uz valūtas konvertēšanu. Tas tika noraidīts, jo valūtas maiņas kursi pēc cenas noteikšanas svārstījās un tādējādi neietekmēja cenu salīdzinājumu.

         d)
         Dempinga starpības

               (48)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar pārskatāmā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz šo metodoloģiju, abiem uzņēmumiem konstatētās individuālās dempinga starpības ir norādītas nākamajā tabulā:

                           Ražotājs eksportētājs

                           Dempinga starpība

                              Star Oxochem Pvt. Ltd

                           12,40 %

                              Radiant Indus Chem Pvt. Ltd

                           27,61 %

         e)
         Secinājums

               (49)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas ražotāji eksportētāji turpināja eksportēt skābeņskābi uz Savienību par dempinga cenām.

         3.2.2.   Importa iespējamā dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

               (50)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija ne vien konstatēja dempinga turpināšanos, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespējamība, ka eksports par dempinga cenām varētu pieaugt. Tā pētīja Indijas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Indijas eksportētāju rīcību citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu.

               (51)

               Tā kā tikai divi Indijas ražotāji eksportētāji sadarbojās, papildu elementi tika vākti no pieejamiem faktiem, kā izklāstīts turpmāk.

         a)
         Indijas ražošanas apjoms un neizmantotā jauda

               (52)

               Pamatojoties uz pārbaudītiem sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju datiem, divu apmeklēto Indijas ražotāju jaudas izmantojums pārsniedza 75 %.

               (53)

               Kopumā tiek lēsts, ka Indijas skābeņskābes ražotāju kopējā jauda ir aptuveni 40 000 tonnu un neizmantotā jauda – aptuveni 10 000 tonnu (12). Neizmantotās jaudas apjoms ir vienāds ar kopējo patēriņu Savienībā.

         b)
         Indijas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

               (54)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas uzņēmumiem bija ievērojami eksporta pārdošanas apjomi uz citām pasaules valstīm. Viens uzņēmums lielāko daļu savas produkcijas eksportēja, savukārt otrs vairumu produkcijas pārdeva iekšzemes tirgū.

               (55)

               Attiecībā uz Indijas eksportu kopumā Indijas valdības statistika (13) liecina, ka 2016.–2017. gadā lielākie eksporta galamērķi bija Malaizija, Meksika, Pakistāna, Krievija un Taivāna. Eksports uz šīm piecām valstīm sasniedza 5 700 tonnu. Pamatojoties uz Indijas valdības statistiku, vidējā cena Indijas eksportam uz Savienību ir par 7 % augstāka nekā vidējā cena eksportam uz citām pasaules valstīm. Cenas Indijas eksportam uz Savienību parasti ir augstākas nekā cenas eksportam uz citām pasaules valstīm, izņemot ASV un Meksiku.

         c)
         Savienības tirgus pievilcīgums

               (56)

               Lai gan Savienībai ir samērā neliels skābeņskābes tirgus, tas joprojām ir pievilcīgs Indijas ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, Savienības vidējā cena ir par 7 % augstāka nekā citur pasaulē. Šo pievilcīgumu apstiprina arī tas, ka, lai gan spēkā ir samērā augsti antidempinga maksājumi, trīs no četriem Indijas ražotājiem eksportētājiem turpina eksportēt uz Savienības tirgu. Turklāt viens Indijas uzņēmums savā nekonfidenciālajā atbildē uz anketas jautājumiem skaidri norādīja, ka “ES tirgum ir milzīgs potenciāls un tas ir pievilcīgs ražojuma cenas ziņā”.

         d)
         Secinājums

               (57)

               Ņemot vērā pieejamo Indijas neizmantoto jaudu, Indijas ražotāju vispārīgo cenu līmeni trešo valstu tirgos un Savienības tirgus pievilcību cenu ziņā, ir ļoti iespējams, ka pasākumu neesības gadījumā vismaz zināms daudzums Indijas pieejamās jaudas tiktu izmantots, lai ražotu skābeņskābi eksportam uz Savienību, vai ka zināma daļa eksporta uz trešo valstu tirgiem tiktu novirzīta uz Savienību, ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir augstākas cenas.

               (58)

               Viens sadarbībā iesaistīts Indijas uzņēmums 2017. gada 23. oktobrī iesniegtajos dokumentos apgalvoja, ka ĶTR ražošanas apjomu samazināšanās dēļ tas ir rezervējis visu jaudu līdz 2018. gada martam. Tas norādīja, ka ĶTR ražošanas apjomu samazināšanās varētu radīt spiedienu Savienības tirgū. Tomēr, kā turpmāk norādīts 3.3. iedaļā, nav konstatēts, ka šāds Ķīnas ražošanas apjomu samazinājums pastāv un ka – pat ja tāds būtu – tas ietekmētu pasaules un Savienības tirgu šādā veidā.

               (59)

               Kopumā tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka Indijas uzņēmumi eksportēs uz Savienību lielākus daudzumus nekā pašlaik, turklāt par dempinga cenām.

         3.3.   Ķīnas Tautas Republika

               (60)

               ĶTR ir pasaulē lielākā skābeņskābes ražotājvalsts, kuras aplēstais ražošanas apjoms ir [150 000–200 000] tonnu (14). ĶTR kopējais eksports sasniedz apmēram [25 000–50 000] tonnu. Neviens Ķīnas ražotājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā, tādēļ konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojas uz labākajiem pieejamajiem faktiem.

               (61)

               Uzņēmumam Yuanping2016. gada 28. novembrī atkārtoti noteica pasākumus (pēc tam, kad Vispārējā tiesa bija tos atcēlusi). Līdz šai pasākumu atkārtotai noteikšanai Yuanping varēja eksportēt, neveicot antidempinga maksājumus.

               (62)

               ĶTR importam tiek piemērots KMT nodoklis 6,5 % apmērā.

         3.3.1.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   a)
         Analogā valsts

               (63)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) un b) apakšpunktu normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām iekšzemes tirgū vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).

               (64)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu par analogo valsti bija paredzēts izmantot Indiju. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu kā potenciāla analogā valsts bija norādīta arī Japāna. Komisija 2017. gada 18. maija iekšējā piezīmē norādīja, ka par analogo valsti varētu izmantot Indiju. Indija ir vadošā skābeņskābes eksportētājvalsts uz Savienību. Uz to attiecas tā pati izmeklēšana. Tā ir jau izmantota par analogo valsti sākotnējā antidempinga izmeklēšanā. Turklāt divi Indijas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā sadarbojās.

               (65)

               Piezīmes par šo izvēli netika saņemtas.

               (66)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) un b) apakšpunktu.

         b)
         Normālā vērtība

               (67)

               Informācija, kas bija saņemta no abiem analogās valsts ražotājiem, kuri sadarbojās, tika izmantota par pamatu normālās vērtības noteikšanai. Šim nolūkam izmantotā metodoloģija tika izklāstīta 3.2.1. iedaļā. Abu Indijas uzņēmumu vidējā svērtā normālā vērtība tika izmantota par normālo vērtību attiecībā uz ĶTR.

               (68)

               Saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu šī normālā vērtība tika koriģēta, jo Ķīnas uzņēmumi ražo un eksportē uz Savienību ne tikai nerafinētu skābeņskābi, bet arī tā dēvēto “rafinēto” skābeņskābi, kuru analogajā valstī Indijā neražoja. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nenotika sadarbība un nebija norādes par ražotajiem un eksportētajiem veidiem, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi, pamatojoties uz sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, koriģēt (palielināt par 12 %) abu sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu vidējo svērto normālo vērtību.

         c)
         Eksporta cena

               (69)

               Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, Komisija, lai noteiktu eksporta cenu, kā labākos pieejamos faktus izmantoja pieejamos statistikas datus. Komisija nolēma pamatot savus aprēķinus, izmantojot Comext datubāzē (Eurostat) iekļauto informāciju par cenu.

               (70)

               Gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Vidējā eksporta cena par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu tika iegūta no Eurostat datubāzes. CIF cena tika koriģēta līdz EXW līmenim, balstoties uz faktiskajām transporta un apdrošināšanas izmaksām, kas noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītiem to Ķīnas uzņēmumu datiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā (korekcija [15–20] % apmērā). Jānorāda, ka, pat ja tiktu izmantoti un koriģēti – dēļ lielāka piegādes attāluma no Ķīnas ostām – sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu jaunākie dati, korekcijas apmērs būtu ļoti līdzīgs (starpība nepārsniegtu vienu procentpunktu).

         d)
         Salīdzinājums

               (71)

               Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar Ķīnas vidējo eksporta cenu, kas tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu, kā aprakstīts iepriekš.

         e)
         Dempinga starpība

               (72)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto (proti, korekcijām, kuru pamatā ir pārbaudīti sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu dati), tika konstatēts, ka vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ir 8,7 %. Komisija norādīja, ka gadījumā, ja tās konstatējumu pamatā būtu dati no Ķīnas eksporta datubāzes, tad konstatētā dempinga starpība būtu vēl lielāka.

         f)
         Secinājums

               (73)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka attiecībā uz Savienību turpinās dempings, jo Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vēl joprojām eksportēja skābeņskābi par dempinga cenām.

         3.3.2.   Importa iespējamā dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

               (74)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija ne vien konstatēja dempinga turpināšanos, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespējamība, ka eksports par dempinga cenām varētu pieaugt.

               (75)

               Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, šī analīze tika veikta, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem, proti, pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un publiski pieejamo informāciju.

               (76)

               Komisija novērtēja Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Ķīnas eksportētāju rīcību citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu.

         a)
         Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

               (77)

               Saskaņā ar statistikas datiem, ko pieprasījuma iesniedzējs norādīja pārskatīšanas pieprasījumā, Ķīnas ražotāju kopējā jauda gadā ir apmēram [150 000–200 000] tonnu. Skābeņskābes patēriņš ĶTR iekšējā tirgū sasniedz aptuveni [50 000–100 000] tonnu un eksports – aptuveni [25 000–50 000] tonnu. Tādējādi, pieņemot, ka Ķīnas iekšzemes tirgu apgādā vienīgi Ķīnas ražotāji, ir aplēsts, ka Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda ir aptuveni [30 000–40 000] tonnu, kas veido aptuveni 20 % no to kopējās jaudas un trīskāršu aplēsto Savienības patēriņu.

               (78)

               Lai gan viens Indijas uzņēmums norādīja, ka vides problēmu dēļ vairāki Ķīnas ražotāji ir izbeiguši ražošanu, pieprasījuma iesniedzējs savos 2017. gada 28. novembrī iesniegtajos dokumentos apgalvoja, ka šāds samazinājums notika pirms 2013. gada. Netika iesniegts neviens pierādījums, kas pamatotu kaut vienu no šiem apgalvojumiem. Tāpēc Komisija noraida abus apgalvojumus.

         b)
         Ķīnas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

               (79)

               Lai analizētu Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējamo rīcību pasākumu neesības gadījumā, Komisija, izmantojot Ķīnas eksporta datubāzi, aplūkoja cenu līmeni saistībā ar Ķīnas eksporta pārdošanas apjomiem uz citām pasaules valstīm. ĶTR 10 galvenajos eksporta tirgos (izņemot Japānu) EXW līmenī koriģētā eksporta cena bija ievērojami mazāka par normālo vērtību, kas arī noteikta EXW līmenī, un tas varētu norādīt uz dempingu trešo valstu tirgos. Caurmērā citām pasaules valstīm noteiktā cena (EXW līmenī) ir par 30 % mazāka nekā normālā vērtība, kā arī mazāka nekā Ķīnas cena eksportam uz Savienību.

         c)
         Savienības tirgus pievilcīgums

               (80)

               Kā iepriekš norādīts 3.2. iedaļā, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus ir neliels, taču cenu ziņā pievilcīgs. Turklāt Ķīnas eksports turpināja ienākt Savienības tirgū, lai gan spēkā bija parastie un antidempinga maksājumi.

         d)
         Secinājums

               (81)

               Ņemot vērā pieejamo ĶTR neizmantoto jaudu, Ķīnas ražotāju vispārējo rīcību trešo valstu tirgos un Savienības tirgus pievilcību cenu ziņā, ir iespējams, ka pasākumu neesības gadījumā vismaz zināms daudzums pieejamās ĶTR jaudas tiks izmantots, lai ražotu skābeņskābi eksportam uz Savienību, vai ka zināma daļa eksporta uz trešo valstu tirgiem tiks novirzīta uz Savienību, ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir augstākas cenas.

               (82)

               Kopumā Komisija uzskatīja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka Ķīnas uzņēmumi eksportēs uz Savienību lielākus daudzumus nekā pašlaik, turklāt par dempinga cenām.

         3.4.   Secinājums par dempingu

               (83)

               Visbeidzot, lielā aplēstā ražošanas jauda, lielā neizmantotā jauda kopā ar cenu līmeņiem citos eksporta tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums norāda uz to, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, ievērojami palielinātos. Ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abām attiecīgajām valstīm noteikto dempinga starpību, arī ir iespējams, ka nākotnē eksports turpināsies par izteiktām dempinga cenām.

               (84)

               Tādējādi Komisija konstatēja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā dempings no Indijas un ĶTR varētu turpināsies.

         4.   KAITĒJUMS

   4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

               (85)

               Savienības ražošanas nozari joprojām veido tās pašas ražotnes, kas bija arī sākotnējās izmeklēšanas laikā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu ražoja divi zināmi Savienības ražotāji – Oxaquim S.A. (“Oxaquim”) un WeylChem Lamotte S.A.S. (“WeylChem”) (15). Pārskatīšanas periodā uzņēmums Oxaquim kā tāds ražoja lielāko daļu no kopējā Savienības skābeņskābes ražošanas apjoma (vairāk nekā 50 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma). Uzņēmums WeylChem neiebilda pret to, ka tiek sākta pārskatīšanas izmeklēšana, taču nolēma nesadarboties. Citu attiecīgā ražojuma ražotāju Savienībā šobrīd nav. Tādējādi abi šie ražotāji – Oxaquim un WeylChem – veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē. Turpmāk tie tiks dēvēti par “Savienības ražošanas nozari”.

               (86)

               Kopējais Savienības ražošanas apjoms ir noteikts, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, tostarp termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, datiem, kas savākti pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un informāciju, kas iegūta no sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja. Šī informācija ļāva pārliecināties arī par tā ražotāja esību un ražošanas apjomu, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi tika lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms bija 15 000–20 000 tonnu (16).

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (87)

               Patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares importa apjomu un kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pārbaudītiem Oxaquim datiem un aplēsi par WeylChem, kuras pamatā ir Eurostat dati.

               (88)

               Patēriņam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā

                           Kopējais patēriņš

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           PIP

                           Tonnas

                           11 544

                           11 803

                           10 315

                           10 175

                           10 482

                              Indekss (2013. g. = 100)

                              100

                              102

                              89

                              88

                              91

                              Avots: Eurostat, pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem, aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās.

               (89)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, t. i., no 11 544 tonnām 2013. gadā līdz 10 482 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jeb par 9 %.

         4.2.1.   Indijas un ĶTR importa apjoms un tirgus daļa

      2. tabula

      Indijas un ĶTR importa apjoms un tirgus daļas

               Importa apjomi (tonnās)

               2013

               2014

               2015

               2016

               PIP

               Indija un ĶTR

               2 633

               2 397

               1 818

               1 855

               1 658

                  Indekss (2013. g. = 100)

                  100

                  91

                  69

                  70

                  63

               Tirgus daļa (%)

               22,8

               20,3

               17,6

               18,2

               15,8

                  Avots: Eurostat.

               (90)

               Indijas un ĶTR importa apjomi samazinājās no 2 633 tonnām 2013. gadā līdz 1 658 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, par 37 %, un to tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 22,8 % līdz 15,8 %, proti, par 7 procentpunktiem.

               (91)

               Lai gan Indijas un ĶTR importa apjomi un tirgus daļa samazinājās, attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem tomēr izdevās saglabāt būtisku tirgus daļu.

         4.2.2.   Importa cena un cenu samazinājums

      3. tabula

      Indijas un ĶTR importa vidējā cena

               Importa cena (EUR/t)

               2013

               2014

               2015

               2016

               PIP

               Indija un ĶTR

               745

               645

               769

               724

               718

                  Indekss (2012. g. = 100)

                  100

                  87

                  103

                  97

                  96

                  Avots: Eurostat.

               (92)

               Vidējās cenas importam no attiecīgajām valstīm vispirms samazinājās no 745 EUR/t 2013. gadā līdz 645 EUR/t 2014. gadā, bet pēc tam palielinājās līdz 769 EUR/t 2015. gadā. Cena atkal samazinājās 2016. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tā sasniedza 718 EUR/t. Kopējais samazinājums laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam bija 4 %.

               (93)

               Savienības tirgū pastāvošo pārdošanas cenu salīdzināšanai tika izmantotas sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja cenas un attiecīgo valstu importa cenas. Sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja attiecīgās pārdošanas cenas bija neatkarīgiem pircējiem noteiktās cenas, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus.

               (94)

               Šīs cenas tika salīdzinātas ar Indijas un Ķīnas ražotāju eksportētāju noteiktajām cenām, kas koriģētas līdz CIF cenai, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai. Tā kā ĶTR nesadarbojās, cenas pamatā bija Eurostat dati, jo tā nodrošina cenu norādes tādas CIF cenas līmenī, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai. Pēc tam saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām, t. i., muitošanu, parasto muitas nodokli un antidempinga maksājumu, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksām, CIF cena tika koriģēta uz augšu.

               (95)

               Tika novērots, ka laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja cenas samazinājās par 10 % (sk. 7. tabulu), savukārt no attiecīgajām valstīm importēto preču cenu samazinājums bija mazāk straujš – aptuveni 3,6 % ĶTR un 6 % Indijai. Tomēr cenu atšķirība starp importētām precēm un precēm, kas ražotas Savienībā, joprojām bija liela un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radīja būtisku cenu samazinājumu. Salīdzinājuma rezultāts, izteikts procentos no Savienības ražotāja apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, norādīja uz vidējo svērto cenu samazinājumu. Attiecībā uz ĶTR cenu samazinājuma starpība tika noteikta 8 % (17) apmērā, un attiecībā uz abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem cenu samazinājums attiecīgi tika noteikts 7,1 % un 6,6 % apmērā.

         4.3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   4.3.1.   Vispārīgas piezīmes

               (96)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (97)

               Kā minēts 15. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, atlase netika izmantota.

               (98)

               Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījuma iesniedzējs norādīja termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, tirdzniecības statistiku un datiem, kas savākti pēc pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanas. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja vienīgi sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam, t. i., Oxaquim, pamatojoties uz datiem, kas ietverti pārbaudītajā atbildē uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (99)

               Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

               (100)

               Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem.

               (101)

               Ņemot vērā to, ka dati kaitējuma analīzei lielākoties iegūti no viena avota, dati, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, bija jāindeksē, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam saglabātu konfidencialitāti.

         4.3.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   4.3.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (102)

               Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

                  4. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           Indekss (2013. g. = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           PIP

                           Ražošanas apjoms

                           100

                           114

                           114

                           116

                           124

                           Ražošanas jauda

                           100

                           100

                           100

                           100

                           108

                           Jaudas izmantojums

                           100

                           114

                           114

                           116

                           115

                              Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem un aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās.

               (103)

               Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 24 %.

               (104)

               Ieguldījumu dēļ ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %.

               (105)

               Tā kā ražošanas apjoms pieauga nedaudz vairāk par ražošanas jaudu, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %.

         4.3.2.2.   Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā un tirgus daļa

               (106)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam nesaistītiem pircējiem Savienībā un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  5. tabula

                  Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un tirgus daļa

                           Indekss (2013. g. = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           PIP

                           Pārdošanas apjoms

                           100

                           103

                           95

                           89

                           94

                           Tirgus daļa

                           100

                           101

                           106

                           101

                           103

                              Avots: Eurostat, pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem un aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās.

               (107)

               Par 9 % samazinoties Savienības patēriņam, kas minēts 91. apsvērumā, attiecīgajā periodā par 6 % samazinājās pārdošanas apjoms. Lai gan pārdošanas apjomi samazinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Šis pieaugums ir saistīts ar Indijas un ĶTR importa tirgus daļas samazinājumu.

         4.3.2.3.   Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas

               (108)

               Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  6. tabula

                  Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas

                           Indekss (2013. g. = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           PIP

                           Nodarbināto skaits

                           100

                           105

                           100

                           112

                           117

                           Ražīgums

                           100

                           108

                           113

                           103

                           105

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                           100

                           101

                           104

                           108

                           111

                              Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem, aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās.

               (109)

               Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā pieauga par 17 %, kas atbilst ražošanas apjoma pieaugumam par 24 % tajā pašā periodā.

               (110)

               Laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam palielinājās par 11 %.

         4.3.2.4.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (111)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā individuālās dempinga starpības, kas konstatētas sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kā arī Ķīnas importam, joprojām bija būtiskas (sk. iepriekš 48. un 72. apsvērumu).

               (112)

               Tomēr, lai gan Indija un ĶTR joprojām nodarbojās ar dempingu, kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka ieviestie pasākumi pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari.

         4.3.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

   4.3.3.1.   Vispārīgas piezīmes

               (113)

               Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, ražošanas izmaksu, krājumu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākumu no ieguldījumiem) analīze tika veikta vienīgā sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja līmenī.

         4.3.3.2.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

               (114)

               Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  7. tabula

                  Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas

                           Indekss (2013. g. = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           PIP

                           Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā

                           100

                           88

                           90

                           91

                           90

                           Vienības ražošanas izmaksas

                           100

                           81

                           89

                           82

                           80

                              Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem.

               (115)

               Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. Šis samazinājums zināmā mērā sekoja ražošanas izmaksu samazinājumam par 20 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (116)

               Izmeklēšanā atklājās, ka izmaksas samazinājās galvenokārt tādēļ, ka šajā periodā samazinājās izejvielu cena, kā arī tādēļ, ka, veicot ieguldījumus tehnoloģiskos uzlabojumos, tika optimizēts ražošanas process.

         4.3.3.3.   Krājumi

               (117)

               Savienības ražošanas nozares krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  8. tabula

                  Krājumi

                           Indekss (2013. g. = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās

                           100

                           27

                           11

                           13

                           49

                           Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%)

                           2,8

                           0,7

                           0,3

                           0,3

                           1,1

                              Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem.

               (118)

               Ņemot vērā attiecīgā ražojuma īpatnības, krājumi ir ļoti nelieli. Tā kā attiecīgais ražojums ātri bojājas, tad ražotāji ražo preces tūlītējai pārvadāšanai. Tādēļ šis rādītājs nav ļoti būtisks, lai raksturotu Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         4.3.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

      9. tabula

      Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījuma

               Indekss (2013. g. = 100)

               2013

               2014

               2015

               2016

               PIP

               Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte

               100

               267

               134

               305

               332

               Naudas plūsma

               100

               144

               110

               149

               165

               Ieguldījumi

               100

               56

               194

               328

               247

               Ienākums no ieguldījumiem

               100

               281

               144

               283

               333

                  Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem.

               (119)

               Komisija noteica sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no attiecīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nepārtraukti pieauga, atspoguļojot lielāku ražošanas izmaksu samazinājumu salīdzinājumā ar pārdošanas cenu attiecīgajā periodā, kā paskaidrots 116. apsvērumā.

               (120)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma palielinājās, izņemot 2015. gadu, kad tā samazinājās. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā palielinājās par 65 % atbilstīgi pieaugošajai rentabilitātei.

               (121)

               Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 147 %, izņemot 2014. gadu, kad tie samazinājās par 44 % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Ieguldījumi ne tikai galvenokārt palīdzēja palielināt jaudu un līdz ar to eksportu, lai saglabātu konkurētspēju pasaules tirgū, bet arī sekmēja tehnoloģisku uzlabojumu, augstāku kvalitāti, labāku ienesīgumu un izejvielu mazāku patēriņu, tādējādi uzlabojot ražīgumu un vides aizsardzību.

               (122)

               Tāpat kā citi finanšu rādītāji arī ienākums no ieguldījuma līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā bija pozitīvs, atspoguļojot rentabilitātes tendenci.

         4.3.4.   Secinājums par kaitējumu

               (123)

               Izmeklēšanā atklājās, ka pasākumu piemērošana no 2011. gada ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma.

               (124)

               Kaitējuma rādītāji liecina par pozitīvu tendenci attiecībā uz Savienības ražošanas nozari.

               (125)

               Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās (par 332 % laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam). Tas ir būtisks uzlabojums salīdzinājumā ar zemo vai negatīvo rentabilitātes līmeni, kas vērojams laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam (attiecīgais periods sākotnējās izmeklēšanas laikā). Šī peļņa, kas daļēji saistīta arī ar izejvielu cenas samazinājumu, ļāva Savienības ražošanas nozarei veikt zināmus ieguldījumus, tostarp atkritumu un vides ietekmējuma samazināšanā.

               (126)

               Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 9 %, ražošanas apjoms palielinājās par 24 %, bet ražošanas jauda par 8 %, savukārt pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 6 %. Salīdzinājumā ar 2013. gadu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās tikai par 3 %. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā arī palielinājās.

               (127)

               Ieguldījumi attiecīgajā periodā pieauga par 147 %, bet ienākums no ieguldījumiem – par 333 %.

               (128)

               Attiecīgajā periodā uzlabojās ražīgums. Atbilstīgi ražošanas apjomiem attiecīgajā periodā pieauga arī nodarbinātība.

               (129)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.

         5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOTAS RAŠANĀS VAI TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (130)

               Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums, tika novērtēts, vai pastāvētu kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi pret Indiju un ĶTR tiktu atcelti saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

               (131)

               Šajā sakarā Komisija izvērtēja Indijas un ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcīgumu un cenu dinamikas iespējamo ietekmi uz Indijas un Ķīnas importa apjomiem un cenām, kā arī šādas dinamikas ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, cenām un rentabilitāti.

               (132)

               Attiecībā uz importa cenas līmeņiem izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā joprojām pastāvēja konstants Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums. Turklāt, ja atceltu spēkā esošos pasākumus un pieņemtu, ka attiecīgo valstu importa cena un Savienības ražošanas nozares cena paliek tāda pati kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importa cenas būtu par 12 %–34,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare varētu zaudēt pārdošanas apjomu, kā arī tirgus daļas Savienības tirgū.

               (133)

               Attiecībā uz Indijas un ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu tika ņemta vērā 52., 53., 77. un 78. apsvērumā veiktā analīze. Šī analīze atklāja, ka ĶTR rīcībā ir ievērojama neizmantotā jauda un ka Indijas neizmantotā jauda ir vienāda vai lielāka par Eiropas tirgus kopējo lielumu. Ķīnas un Indijas iekšzemes pieprasījums un citi eksporta tirgi, izņemot Savienības tirgu, nav spējīgi, iespējams, pilnībā izmantot visu neizmantoto jaudu.

               (134)

               Visbeidzot, kā norādīts 54., 55., 56., 79. un 80. apsvērumā, Savienības skābeņskābes tirgus ir pievilcīgs, tāpēc spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā Indijas un Ķīnas ražotājiem ir stimuls pārorientēt eksportu no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kurā cenas ir augstākas.

               (135)

               Tiek uzskatīts, ka pasākumu neesības gadījumā potenciāli ievērojams ražojumu imports par dempinga cenām no Indijas un ĶTR varētu atkal vājināt Savienības ražošanas nozari un apdraudēt tās dzīvotspēju un izdzīvošanu.

               (136)

               Lai novērtētu šāda attiecīgo valstu lētā importa iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, Komisija vispirms aplūkoja tās iespējamo tirgus daļas zudumu. Tā pētīja, kāda ietekme varētu būt tam, ja attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji importētu tādus pašus daudzumus kā sākotnējās izmeklēšanas periodā, proti, pirms pasākumu ieviešanas. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šāds attiecīgā ražojuma dempinga importa apjoms bija pietiekams, lai radītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               (137)

               Šajā analīzē Komisija uzskatīja, ka attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenām un Savienības ražošanas nozares cenām būtu jāpaliek tādām pašām kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt Komisija pieņēma, ka attiecīgo valstu importa apjomi vispirms pārņemtu citu trešo valstu tirgus daļu un pēc tam – Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Ņemot vērā šos pieņēmumus, 136. apsvērumā minētajā analīzē atklājās, ka tad, ja pasākumus atceltu un Ķīnas un Indijas imports sasniegtu sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētos apjomus, sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs ciestu zaudējumus un atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

               (138)

               Izmeklēšanā atklājās, ka tad, ja pasākumus atceltu un Ķīnas un Indijas imports sasniegtu sākotnējās izmeklēšanas periods konstatētos apjomus, sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs atkal ciestu zaudējumus un kaitējums atkārtotos.

               (139)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu neesības gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu eksports no ĶTR un Indijas par dempinga cenām un pastāvētu būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība.

         6.   SAVIENĪBAS INTERESES

   6.1.   Ievadpiezīmes

               (140)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana Indijai un ĶTR būtu pretrunā Savienības interesēm. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

         6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (141)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja imports par dempinga cenām no Indijas un ĶTR. Tomēr, ja pasākumi pret Indiju un ĶTR tiktu atcelti, ir iespējams, ka kaitējums atkārtotos, jo Savienības ražošanas nozarei potenciāli būtu jāsaskaras ar dempinga importu ievērojamos apjomos un ievērojamu cenu spiedienu. Tādējādi iepriekš norādīto iemeslu dēļ Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis būtiski pasliktinātos. Turpretim pasākumu saglabāšana nodrošinātu tirgū noteiktību, ļaujot Savienības ražošanas nozarei saglabāt pozitīvo ekonomisko stāvokli un turpināt savus ieguldījumus un izaugsmes plānus.

               (142)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būs Savienības ražošanas nozares interesēs.

         6.3.   Nesaistīto importētāju intereses

               (143)

               Izmeklēšanas laikā ar Komisiju nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs.

               (144)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai varētu būt tāda ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

         6.4.   Lietotāju intereses

               (145)

               Anketas tika nosūtītas zināmiem lietotājiem. Komisija saņēma atbildi tikai no pieciem attiecīgā ražojuma lietotājiem, lai gan šo ražojumu izmanto daudzās nozarēs. Divi lietotāji atsūtīja atpakaļ izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem, divi citi lietotāji atsūtīja tikai aizpildītas tabulas, bet viens lietotājs iesniedza piezīmes.

               (146)

               Neviens lietotājs neiebilda pret pasākumu pagarināšanu, un četri no tiem skaidri norādīja, ka atbalsta pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu.

               (147)

               Ņemot vērā to, ka Komisija no lietotājiem nav saņēmusi nevienu iebildumu, ir maz ticams, ka antidempinga pasākumu saglabāšanai varētu būt tāda negatīva ietekme uz Savienības lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

         6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (148)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav tādu pārliecinošu iemeslu, kuru pamatā būtu Savienības intereses izbeigt Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam noteiktos antidempinga pasākumus.

         7.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

               (149)

               Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plānoja saglabāt spēkā esošos pasākumus pret Indiju un ĶTR. Pēc šīs informācijas atklāšanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Komisija saņēma piezīmes tikai no Savienības ražošanas nozares. Šīs piezīmes tika analizētas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

         8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (150)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos secinājumus, kas izdarīti par dempinga un kaitējuma turpināšanos/atkārtošanos, secināms, ka, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, ar Regulu (EK) Nr. 325/2012 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam, būtu jāsaglabā.

               (151)

               Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (18). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu.

               (152)

               Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (19), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

               (153)

               Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādas Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā un turpmāk minēto uzņēmumu ražotā ražojuma Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

               Valsts

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājuma likme (%)

                  Taric papildu kods

               Indija

                  Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

               22,8

               B230

                  Star Oxochem Pvt. Ltd

               31,5

               B270

               Visi pārējie uzņēmumi

               43,6

               B999

               ĶTR

                  Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd

               37,7

               B231

                  Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

               14,6

               B232

               Visi pārējie uzņēmumi

               52,2

               B999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājumu.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 28. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Padomes 2012. gada 12. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 325/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu (OV L 106, 18.4.2012., 1. lpp.).

      (3)  Lieta T-310/12 Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd/Eiropas Savienības Padome.

      (4)  Komisijas 2016. gada 28. novembra Īstenošanas regula (ES) 2016/2081, ar ko atkārtoti uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādas skābeņskābes importam, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru ražo Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (OV L 321, 29.11.2016., 48. lpp.).

      (5)  OV C 329, 7.9.2016., 4. lpp.

      (6)  Paziņojums par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 117, 12.4.2017., 15. lpp.).

      (7)  Abu ražotāju eksportētāju sniegtā informācija un šādi avoti: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma dati, cita ražotāja eksportētāja nepārbaudīta atlases veidlapa un sākotnējā izmeklēšanā iegūtie dati. Abu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju jaudas izmantojums tika lietots kā aplēse attiecībā uz abiem pārējiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem.

      (8)  Sk. uzņēmuma Star Oxochem2017. gada 23. oktobrī iesniegto nekonfidenciālo informāciju.

      (9)  Kopējais muitas tarifs. Skābeņskābes (2917 11 00), tās sāļu un esteru līgtā nodokļu likme ir 6,5 %. Sk. Komisijas 2016. gada 6. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2016/1821, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 294, 28.10.2016., 1. lpp.), un Komisijas 2017. gada 12. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2017/1925, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 282, 31.10.2017., 1. lpp.).

      (10)  MEIS shēmu ieviesa 2015. gadā, lai aizstātu iepriekšējās shēmas. https://www.eepcindia.org/MEIS/about-MEIS-scheme.aspx

      (11)  https://archive.india.gov.in/business/taxation/modvat.php. Indija 2017. gada 1. jūlijā ieviesa preču un pakalpojumu nodokli, ar ko aizstāja vairākus nodokļus, tostarp CENVAT.

      (12)  Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

      (13)  Sk. uzņēmuma Star Oxochem2017. gada 23. oktobrī iesniegto nekonfidenciālo informāciju.

      (14)  Aplēse no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma. Norādīts, ka aplēses atšķiras un ka Komisija izmantoja piesardzīgu aplēsi. Pieprasījuma iesniedzējs informāciju – piemēram, savu tirgus informāciju – norādīja diapazonos. Tirgus datu avots ir konfidenciāls, un precīzu skaitļu atklāšana varētu radīt priekšrocības konkurentiem.

      (15)  Attiecīgo ražojumu ražojošā Francijas rūpnīca, kas piederēja Šveices grupai Clariant S.A., 2014. gadā tika pārdota jaunam investoram WeylChem. Tomēr par strukturālām pārmaiņām nekas nav ziņots.

      (16)  Visi skaitļi ir norādīti indeksētā veidā vai izteikti diapazonos, lai aizsargātu tā Savienības ražotāja konfidencialitāti, kurš izmeklēšanā sadarbojās.

      (17)  Tā kā ĶTR nesadarbojās, šo aprēķinu pamatā bija Eurostat dati.

      (18)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      (19)  Spriedums Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                  1)

                  rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats;

                  2)

                  šāds paziņojums:

                     “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās skābeņskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

            Datums un paraksts


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1002 (2018. gada 16. jūlijs), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2017/1153 groza, lai precizētu un vienkāršotu korelācijas procedūru un pielāgotu to izmaiņām Regulā (ES) 2017/1151 (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
               17.7.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1002
   (2018. gada 16. jūlijs),
   ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2017/1153 groza, lai precizētu un vienkāršotu korelācijas procedūru un pielāgotu to izmaiņām Regulā (ES) 2017/1151
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (1), un jo īpaši tās 13. panta 7. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta Komisijas Regulas (ES) 2017/1151 (2) un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/1153 (3) īstenošanā, ir kļuvis skaidrs, ka būtu jāgroza daži pēdējās minētās regulas elementi.

               (2)

               Ir jāpapildina pašreizējā metode, ar ko nosaka galapunktus interpolācijas līnijai, kuru izmanto, lai aprēķinātu atsevišķa transportlīdzekļa NEDC CO2 emisijas vērtību. Minētie galapunkti, kas atbilst testa transportlīdzeklim ar augstākajām CO2 emisijas vērtībām un testa transportlīdzeklim ar zemākajām vērtībām, būtu jānosaka tā, lai starpība starp diviem testa transportlīdzekļiem ar augstu vērtību un zemu vērtību būtu vienāda ar 5 g CO2/km vai lielāka par to.

               (3)

               Lai izvairītos no tā, ka atsevišķu transportlīdzekļu CO2 emisijas vērtības tiek noteiktas uz tādu interpolācijas līniju pamata, uz kuras minimālā starpība nav norādīta, būtu lietderīgi, ka šis grozījums stājas spēkā nekavējoties.

               (4)

               Ja tipa apstiprināšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151 tiek izmantotas ceļa slodzes matricas saimes, tad šādā saimē esoša atsevišķa transportlīdzekļa CO2 emisijas vērtības aprēķināšana būtu jāvienkāršo, NEDC CO2 vērtības aprēķināšanai vajadzīgos ceļa slodzes koeficientus iegūstot no atsevišķa transportlīdzekļa ceļa slodzes koeficientiem, kā noteikts Regulā (ES) 2017/1151.

               (5)

               Lai nodrošinātu, ka korelācijas izvaddati ir stabili, cilindru skaitu būtu lietderīgi pievienot pie ievaddatiem, kas jāievada korelācijas rīkā.

               (6)

               Šajā saistībā būtu arī jāizmanto iespēja izlabot redakcionālas kļūdas.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) 2017/1153 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2018. gada 16. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2017. gada 1. jūnija Regula (ES) 2017/1151, kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Regulu (EK) Nr. 692/2008 (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2017. gada 2. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/1153, ar ko nosaka metodoloģiju to korelācijas parametru noteikšanai, kas vajadzīgi, lai atspoguļotu izmaiņas reglamentētajā testa procedūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1014/2010 (OV L 175, 7.7.2017., 679. lpp.).

      PIELIKUMS
      Regulas I pielikumu groza šādi:

                  1)

                  2.3.1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

                              “MRO ir pašmasa attiecīgi transportlīdzeklim H, L un R, kā definēts Regulas (EK) Nr. 443/2009 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā.”;

                  2)

                  pielikuma 2.3.8.1. punktu aizstāj ar šādu:
                  “2.3.8.1.   Ja WLTP ceļa slodzes nosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 4. apakšpielikuma 1.–4. un 6. punktu

                     NEDC ceļa slodzes koeficientus aprēķina saskaņā ar formulām, kas noteiktas 2.3.8.1.1. punktā (transportlīdzeklim H) un 2.3.8.1.2. punktā (transportlīdzeklim L), un saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.
                  Ja vien nav norādīts citādi, minētās formulas izmanto gan simulācijās, gan fiziskos transportlīdzekļa testos.
                  Tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā tehniskais dienests verificē, vai Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 3.2.3.2.2.3. punktā minētā aerodinamiskā tuneļa iekārta ir piemērota Δ(Cd × Af) vērtību precīzai noteikšanai. Ja aerodinamiskā tuneļa iekārta nav piemērota, visiem saimes transportlīdzekļiem piemēro augstāko aerodinamiskās pretestības vērtību.

                              a)

                                 WLTP ceļa slodzes koeficienti un testa masas vērtības, kas minētas 2.3.8.1.1. un 2.3.8.1.2. punktā noteiktajās formulās, atbilst tiem, kas iegūti ar transportlīdzekli H un L, kā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 5. punktu noteikts interpolācijas saimei;

                              b)

                              neskarot a) apakšpunktu, ja WLTP transportlīdzekļa H un/vai L cikla enerģijas pieprasījuma rezultātā netiek iegūts respektīvi NEDC transportlīdzekļa H un/vai L visaugstākais vai viszemākais cikla enerģijas pieprasījums, NEDC ceļa slodzes koeficientus nosaka vienā no turpmāk minētajiem veidiem:

                                          i)

                                          par pamatu ņemot atsevišķu interpolācijas saimes transportlīdzekli ar visaugstāko vai respektīvi viszemāko NEDC cikla enerģijas pieprasījumu;

                                          ii)

                                          par pamatu ņemot visaugstāko vai respektīvi viszemāko attiecīgo ceļa slodzes parametru kombināciju, t. i., aerodinamiskā pretestība, riepu rites pretestība un masa, no jebkura interpolācijas saimes atsevišķa transportlīdzekļa.

                                    Izvēli starp procedūru, kas aprakstīta i) vai ii) punktā, izdara ražotājs.
                              Šā punkta b) apakšpunktu jauniem emisijas tipa apstiprinājumiem piemēro no 2019. gada 1. janvāra vai pēc ražotāja pieprasījuma no agrāka datuma.”;

                  3)

                  2.3.8.1.1. punktā iekļauj šādu pirmo daļu:
                  “Ja šo aprēķināšanas procedūru izmanto atsevišķam transportlīdzeklim saskaņā ar 4.2.1.4.2. punktu, izmanto WLTP ceļa slodzes un testa masu, kas atbilst NEDC atsevišķajam transportlīdzeklim, atskaitot neobligātā aprīkojuma ietekmi.”;

                  4)

                  2.3.8.1.1. punkta c) apakšpunkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
                  “F*2w,H koeficients ir ceļa slodzes F2 koeficients, kas noteikts transportlīdzekļa H WLTP testam, no kura atņemta visa neobligātā aprīkojuma ietekme.”;

                  5)

                  2.3.8.1.2. punkta c) apakšpunkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
                  “F*2w,L koeficients ir ceļa slodzes F2 koeficients, kas noteikts transportlīdzekļa L WLTP testam, no kura atņemta visa neobligātā aprīkojuma ietekme.”;

                  6)

                  2.3.8.2.1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
                  “b)   NEDC ceļa slodzes koeficienti, ja neizmanto tabulās norādītās NEDC vērtības
                  Ja transportlīdzekļi ir paredzēti tehniski pieļaujamai maksimālai masai, kas ir 3 000 kg vai pārsniedz to, NEDC ceļa slodzes pēc ražotāja pieprasījuma var noteikt saskaņā ar 2.3.8.1. punktu.”;

                  7)

                  pievieno šādu 2.3.8.3. punktu:
                  “2.3.8.3.   Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151 piešķirto emisiju apstiprinājumu paplašinājumi
                  Ja saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151 piešķirtu emisijas apstiprinājumu paplašina tāpēc, ka CO2 interpolācijas saimei ir pievienoti jauni transportlīdzekļi ar NEDC CO2 emisijām, kas ir augstākas nekā transportlīdzeklim H vai zemākas nekā transportlīdzeklim L, korelācijas vajadzībām piemēro šādus noteikumus:

                              a)

                              ja starpība starp attiecīgās interpolācijas saimes NEDC transportlīdzekli H un L ir 5 g CO2/km vai lielāka, minētajai saimei noteikto NEDC interpolācijas līniju var pagarināt, ja NEDC CO2 emisijas, kas noteiktas atbilstīgi šā pielikuma 3. punktam, pamatojoties Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 3.1.1. punktā minētā WLTP testa ievaddatiem, ir vienādas ar CO2 emisijām, kuras noteiktas uz NEDC interpolācijas līnijas pamata, vai zemākas par tām;

                              b)

                              ja starpība starp NEDC transportlīdzekli H un L ir mazāka nekā 5 g CO2/km, interpolācijas līniju nedrīkst pagarināt.

                        Atsauces CO2 emisijas a) apakšpunktā minētajā gadījumā nosaka, neveicot šā pielikuma 3.1.1.2. un 3.2.6. punktā minēto atlasi.
                  Šā punkta b) apakšpunktā minētajā gadījumā vai ja a) apakšpunktā minētās atsauces CO2 emisijas vērtības ir virs esošās interpolācijas līnijas, NEDC transportlīdzekli H un L nosaka atbilstīgi šā pielikuma 2. un 3. punktam.
                  Šā punkta a) apakšpunktu jaunu tipu paplašinājumiem piemēro no 2019. gada 1. janvāra vai pēc ražotāja pieprasījuma no agrāka datuma.”;

                  8)

                  2.4. punkta 1. tabulu groza šādi:

                              a)

                              tekstu 66. punkta pirmajā slejā aizstāj ar šādu:
                              “Interpolācijas saimes identifikācijas numurs”;

                              b)

                              pievieno šādu 68. ierakstu:

                                          “68.

                                          Cilindru skaits

                                          —

                                          Ražotāja deklarācija

                                             Skaits (jāiesniedz vēlākais no 2019. gada 1. janvāra)”;

                  9)

                  3.1.1.1. punkta c) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

                              “i)

                              interpolācijas saimes identifikācijas numuru;”;

                  10)

                  3.3.4. punktu svītro;

                  11)

                  4.2.1.4. punktu aizstāj ar šādu:
                  “4.2.1.4.   Ceļa slodzes aprēķināšana atsevišķam WLTP interpolācijas saimes transportlīdzeklim
                  4.2.1.4.1.   Ceļa slodzes koeficienti, kas iegūti no NEDC transportlīdzekļa H un L
                  Ceļa slodzes koeficientus F0,n, F1,n un F2,n, kas transportlīdzeklim H un L noteikti saskaņā ar 2.3.8. punktu, apzīmē respektīvi ar F0n,H, F1n,H un F2n,H un ar F0n,L, F1n,L un F2n,L.
                  Ceļa slodzes koeficientus f0n,ind, f1n,ind un f2n,ind atsevišķam transportlīdzeklim aprēķina ar šādu formulu:

                     1.a formula

                  Jauniem emisijas tipa apstiprinājumiem, ko piešķir no 2019. gada 1. janvāra vai pēc ražotāja pieprasījuma no agrāka datuma, ceļa slodzes koeficientus aprēķina ar šādu formulu:

                     1.b formula

                  Vai, ja (TMn,H · RRn,H – TMn,L · RRn,L
                     ) = 0, vai, ja piemērojams, (RMn,H · RRn,H – RMn,L · RRn,L
                     ) = 0, tad piemēro 2. formulu.

                     2. formula

                     f
                     0

                        n,ind = F
                     0

                        n,H – ΔF
                     0

                        n

                     f
                     1

                        n,ind = F
                     1

                        n,H

                  vai, ja Δ[Cd × Af]LH,n = 0, tad piemēro 3. formulu.

                     3. formula

                     f
                     2

                        n,ind = F
                     2

                        n,H – ΔF
                     2

                        n

                     kur:

                  ΔF
                     0,n = F
                     0n,H
                     – F
                     0

                        n,L

                  ΔF
                     2,n = F
                     2n,H
                     – F
                     2

                        n,L

                  4.2.1.4.2.   Ceļa slodzes koeficienti, kas iegūti no atsevišķu transportlīdzekļu WLTP ceļa slodzes koeficientiem
                  No 2019. gada 1. janvāra jauniem tipa apstiprinājumiem un no 2020. gada 1. janvāra visiem jauniem ekspluatācijā nodotiem transportlīdzekļiem vai pēc ražotāja pieprasījuma pirms minētajiem datumiem NEDC ceļa slodzes atsevišķam transportlīdzeklim iegūst no minētā transportlīdzekļa WLTP ceļa slodzes koeficientiem šādos gadījumos:

                              a)

                              ja CO2 emisijas vērtība, cikla enerģijas pieprasījums vai kāds no ceļa slodzes koeficientiem f0, f1 vai f2, kas aprēķināts saskaņā ar 4.2.1.4.1. punktu, tiek ekstrapolēts no NEDC transportlīdzekļa H vai L;

                              b)

                              ja NEDC transportlīdzekļa H un L ceļa slodzes koeficienti ir iegūti no dažādām ceļa slodzes saimēm;

                              c)

                              ja atsevišķais transportlīdzeklis ir ceļa slodzes saimē, kas atšķiras no NEDC transportlīdzekļa H un/vai L ceļa slodzes saimes;

                              d)

                              ja atsevišķais transportlīdzeklis ir ceļa slodzes matricas saimē.

                     NEDC ceļa slodzes koeficientus a)–d) gadījumā aprēķina ar 2.3.8.1.1. punktā noteikto formulu, atsauces uz transportlīdzekli H uzskatot par atsaucēm uz atsevišķi transportlīdzekli.
                  Šā punkta a) apakšpunkta gadījumā CO2 ekstrapolāciju var veikt tikai tad, ja starpība starp NEDC transportlīdzekli H un L ir 5 g CO2/km vai lielāka. Šādā gadījumā interpolācijas līniju drīkst ekstrapolēt par ne vairāk kā 3 g CO2/km virs transportlīdzekļa H CO2 emisijām vai zem transportlīdzekļa L CO2 emisijām. Ja ekstrapolācija pārsniedz 3 g CO2/km vai ja starpība starp NEDC transportlīdzekli H un L ir mazāka nekā 5 g CO2/km, ražotājs attiecīgajai interpolācijas saimei nosaka jaunu interpolācijas līniju saskaņā ar šā pielikuma 2. un 3. punktu.”;

                  12)

                  4.2.1.4.a punktu svītro.