title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/67 (2019. gada 16. janvāris), ar ko nosaka aizsardzības pasākumus attiecībā uz Kambodžas un Mjanmas/Birmas izcelsmes Indica rīsu importu

text:
                  17.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 15/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/67
         (2019. gada 16. janvāris),
         ar ko nosaka aizsardzības pasākumus attiecībā uz Kambodžas un Mjanmas/Birmas izcelsmes Indica rīsu importu
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (1), un jo īpaši tās 26. pantu,
         tā kā:.
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Procedūras sākšana

                     (1)

                     Komisija 2018. gada 16. februārī saņēma pieprasījumu no Itālijas saskaņā ar 22. pantu Regulā (ES) Nr. 978/2012 (turpmāk “VPS regula”). Pieprasījumā tiek aicināts pieņemt aizsardzības pasākumus Kambodžas un Mjanmas/Birmas izcelsmes Indica tipa rīsiem. Itālijas pieprasījumu atbalsta citas Savienības dalībvalstis, kas ražo rīsus, t. i., Spānija, Francija, Portugāle, Grieķija, Rumānija, Bulgārija un Ungārija.

                     (2)

                     Konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka Mjanmas/Birmas un Kambodžas izcelsmes Indica rīsi tikuši importēti tādā apjomā un par tādām cenām, kas Savienības ražošanas nozarei rada nopietnas grūtības, Komisija 2018. gada 16. martā pēc dalībvalstu informēšanas publicēja paziņojumu par aizsardzības izmeklēšanas sākšanu (2).

                     (3)

                     Lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga padziļinātam novērtējumam, Komisija par līdzīgiem vai tieši konkurējošiem ražojumiem Savienībā informēja zināmos ražotājus (“slīpētavas”) un to apvienību, zināmās eksportētājas slīpētavas un to federācijas, to skaitā to valdības, un aicināja tos piedalīties izmeklēšanā.

               1.2.   Atlase

                     (4)

                     Šajā procedūrā ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju, slīpētavu eksportētāju un importētāju, un Komisija, lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, ir nolēmusi ierobežot izmeklēšanu ar pieņemamu skaitu atsevišķu Savienības slīpētavu. Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1083/2013 (3) 11. panta 6. punktu Komisija izmeklēšanu ir balstījusi uz reprezentatīvas izlases izveidi.

                     (5)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības slīpētavu izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, vienlaikus nodrošinot atlasīto ražotāju ģeogrāfisku izkliedētību. Rīsi tiek audzēti astoņās dalībvalstīs, tomēr ražošana ir pārsvarā koncentrēta Itālijā un Spānijā: abas minētās valstis saražo 80 % no kopējā rīsu ražošanas apjoma Savienībā (Itālija – aptuveni 50 % un Spānija – aptuveni 30 %) un tādēļ ir reprezentatīvas Savienības nozarei. Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskatīja, ka ir pamatoti nosūtīt anketas trijām Itālijas slīpētavām un vienai Spānijas slīpētavai.

                     (6)

                     Viena ieinteresētā persona apšaubīja izlases reprezentativitāti. Tā lūdza Komisijai apstiprināt, cik liels ir atlasīto slīpētavu saražotais apjoms salīdzinājumā ar kopējo Savienības ražošanas apjomu un kā to stāvoklis ir mainījies salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozari. 5. apsvērumā paskaidrots, ka izlase tika veidota, balstoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi izmeklēt. Trīs atlasītās Itālijas slīpētavas 2016./2017. tirdzniecības gadā saražoja 50 % no Itālijas ražošanas apjoma, un atlasītā Spānijas slīpētava tajā pašā gadā saražoja 17 % no Spānijas ražošanas apjoma. Atlasītās slīpētavas kopā saražoja 26 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma. Turklāt izmeklēšanas periodā, t. i., laikā no 2012. gada 1. septembra līdz 2017. gada 31. augustam, atlasīto uzņēmumu ražošanas apjomam bija līdzīga dinamika kā visā nozarē. Ražošanas apjoms atlasītajiem ražotājiem samazinājās par 36 % un visai Savienības ražošanas nozarei – par 38 %. Tas apstiprina secinājumu, ka izlase patiešām ir reprezentatīva.

                     (7)

                     Anketas tika nosūtītas arī dažiem audzētājiem (“lauksaimnieki”), bet, ņemot vērā nozares lielo sadrumstalotību (ap 4 000 vienību), tas rada ļoti nepilnīgu priekšstatu par stāvokli (4).

                     (8)

                     Attiecībā uz eksportētāju atlasi Komisija pavisam saņēma 13 atbildes no slīpētavām eksportētājām, kas pieteicās atlasē, Kambodžā un 15 atbildes no slīpētavām eksportētājām, kas pieteicās atlasē, Mjanmā/Birmā. Tāpēc bija vajadzīga atlase, un visas ieinteresētās personas par to tika attiecīgi informētas. Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no slīpētavām eksportētājām, izlasi sākotnēji izveidoja no trim eksportētājiem Kambodžā un trim eksportētājiem Mjanmā/Birmā. Tie tika atlasīti pēc lielākā eksporta apjoma uz Savienību. Tomēr saskaņā ar tālāko novērtējumu un Kambodžas rīsu federācijas piezīmēm divi eksportētāji no Kambodžas nevarēja sadarboties, un tādēļ tie tika aizstāti. Beigās uz anketas jautājumiem atbildēja tikai viens uzņēmums. Attiecībā uz Mjanmu/Birmu – beigās uz anketas jautājumiem atbildēja visi trīs atlasītie uzņēmumi.

                     (9)

                     Uz paziņojumu par procedūras sākšanu atsaucās četri nesaistīti importētāji. Tā kā sadarbojās neliels skaits importētāju, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu. Komisija nosūtīja anketu visiem četriem uzņēmumiem, kas pilnīgu atbildi tomēr nesniedza.

               1.3.   Pārbaudes apmeklējumi

                     (10)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1083/2013 12. pantu.

                                 a)

                                 slīpētavas:

                                             —

                                                Riso Scotti S.p.a. un saistītajā uzņēmumā (Riso Scotti Danubio), Itālija,

                                             —

                                                Curti S.r.l. un saistītajā uzņēmumā (Riso Ticino Soc. Coop.), Itālija,

                                             —

                                                Riso Viazzo S.r.l., Itālija,

                                             —

                                                Herba Ricemills S.L., Spānija;

                                 b)

                                 apvienības:

                                             —

                                                Ente Nazionale Risi (Enterisi), Itālija.

               1.4.   Izmeklēšanas periods

                     (11)

                     Izmeklēšana aptvēra pēdējos piecus tirdzniecības gadus, t. i., periodu no 2012. gada 1. septembra līdz 2017. gada 31. augustam (“izmeklēšanas periods”).

               1.5.   Informācijas izpaušana

                     (12)

                     Pēc informācijas izpaušanas Komisija saņēma astoņus dokumentu kopumus, to skaitā no Itālijas un Spānijas. Informāciju Komisija saņēma arī no trim uzņēmumiem un vienas apvienības, kas nebija ieinteresētās personas. Lai gan minētās personas netika reģistrētas kā ieinteresētās personas, to piezīmes lielā mērā tika ņemtas vērā un izskatītas Komisijas secinājumos, jo tās pārsvarā sakrita ar reģistrēto ieinteresēto personu piezīmēm.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS VAI TIEŠI KONKURĒJOŠS RAŽOJUMS

         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (13)

                     “Attiecīgais ražojums” ir Kambodžas un Mjanmas/Birmas izcelsmes daļēji slīpēti vai slīpēti Indica rīsi, kam muitas nodokļu atbrīvojums piešķirts, ņemot vērā VPS regulu, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 un 1006 30 98.

                     (14)

                     Attiecīgo ražojumu Savienībā importē vai nu neiesaiņotu, turpmākai apstrādei (slīpēšanai, tīrīšanai un iepakošanai), vai nelielos maisos ar svaru līdz 5 kg vai 5–20 kg, kurus mazumtirgotāji var pārdot uzreiz bez turpmākas apstrādes.

               2.2.   Līdzīgs vai tieši konkurējošs ražojums

                     (15)

                        Indica un Japonica ir divi galvenie rīsu tipi. Pirmais tips ir garengraudu rīsi, kuri pēc termiskās apstrādes nesalīp. Otrais tips, Japonica, ir samērā apaļi rīsi. Šie rīsi salīp un tiek izmantoti tādos ēdienos kā paelja vai rizoto.

                     (16)

                     Novāktiem rīsiem ir miziņa, un tos sauc par “nelobītiem rīsiem”. Pēc novākšanas rīsi tiek vairākkārt slīpēti. “Lobīti rīsi” ir rīsi, kuru miziņa ir atdalīta. Lai iegūtu “daļēji slīpētus” vai “slīpētus” rīsus, ir vajadzīga papildu slīpēšana.

                     (17)

                     Šajā novērtējumā Komisija ir noteikusi, ka Savienībā ražotie Indica slīpētie vai daļēji slīpētie rīsi ir līdzīgi attiecīgajam ražojumam vai ar to tieši konkurē.

                     (18)

                     Gan Savienībā ražotajiem, gan importētajiem Indica slīpētajiem vai daļēji slīpētajiem rīsiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Tiem ir vienāds izmantojums, un tie tiek pārdoti līdzīgos vai identiskos tirdzniecības kanālos vienai un tai pašai pircēju kategorijai. Šie pircēji ir vai nu mazumtirgotāji, vai pārstrādātāji Savienībā.

               2.3.   Ieinteresēto personu piezīmes

                     (19)

                     Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas (5) apgalvoja, ka no izmeklēšanas tvēruma būtu jāizslēdz aromātiskie Indica rīsi, jo tiem ir no citiem Indica rīsu tipiem atšķirīgas īpašības un tie nekonkurē ar Savienībā ražotajiem rīsiem. Turklāt viņi apgalvoja, ka aromātiskos rīsus kopš 2017. gada klasificē ar atšķirīgu KN kodu, kas apstiprinātu secinājumu par to, ka šis rīsu tips atšķiras no citiem.

                     (20)

                     Pirmkārt, un to apstiprinājušas dažādas ieinteresētās personas, Indica rīsi aptver plašu klāstu konkrētu rīsu tipu un šķirņu, ieskaitot smaržīgo vai aromātisko rīsu šķirnes. Lai gan starp visiem minētajiem tipiem ir nelielas atšķirības, piemēram, garšā un struktūrā, tiem tomēr ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības.

                     (21)

                     Turklāt šiem visiem dažādajiem tipiem ir viens un tas pats galalietojums, tos slīpē vienas un tās pašas slīpētavas, pārdod pa vieniem un tiem pašiem tirdzniecības kanāliem un tie savstarpēji konkurē. Nav svarīgi, ka kopš 2017. gada aromātiskajiem rīsiem ir konkrēts KN kods, jo saskaņā ar paziņojumu par procedūras sākšanu KN kodi ir sniegti tikai informācijai un tie nav izšķiroši, lai tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas ietvaros definētu ražojumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

               3.   NOPIETNAS GRŪTĪBAS

         3.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija

                     (22)

                     VPS regula nosaka, ka attiecīgo nozari veido līdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu slīpētavas. Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozari veido rīsu slīpētavas. Rīsu slīpētavas apstrādā rīsus, kas audzēti/ražoti Savienībā un tieši konkurē ar slīpētajiem vai daļēji slīpētajiem Indica rīsiem, kas eksportēti no Mjanmas/Birmas vai Kambodžas.

                     (23)

                     Itālijas pieprasījumā apgalvots, ka lauksaimnieki un slīpētavas ir cieši saistīti, tādēļ attiecībā uz slīpētavām un lauksaimniekiem būtu jāveic kaitējuma novērtējums. Lai gan rīsu imports no Kambodžas un Mjanmas/Birmas var nopietni ietekmēt arī lauksaimnieku stāvokli, būtu drīzāk jāuzskata, ka lauksaimnieki ir izejvielu piegādātāji, nevis līdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu slīpētavas.

               3.2.   Patēriņš Savienībā

                     (24)

                        Indica rīsu patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz datiem, ko Komisija savāca no dalībvalstīm, un uz importa statistiku, kas pieejama Eurostat (6).

                     (25)

                     Patēriņš Savienībā mainījās šādi:

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Savienības kopējais patēriņš (t)

                                 1 061 793

                                 1 146 701

                                 1 090 662

                                 1 040 969

                                 993 184

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    108

                                    103

                                    98

                                    94

                                    Avots: Komisijas apkopotie dati, kuru pamatā ir no dalībvalstīm un Eurostat saņemtie dati. Slīpētu Indica rīsu ekvivalents.

                     (26)

                     Savienībā izmeklēšanas periodā Indica rīsu patēriņš samazinājās par 6 %. Vislielākais patēriņš tika sasniegts 2013./2014. gadā (+ 8 %), kas sakrita ar ievērojamu Indica rīsu importa no Kambodžas un Mjanmas/Birmas pieaugumu, kurš izraisīja tirgus piesātinājumu. Turpmākajos tirdzniecības gados patēriņam bija lejupēja tendence.

               3.3.   Importa dinamika

                     (27)

                     Attiecīgā ražojuma imports Savienībā no Kambodžas un Mjanmas/Birmas mainījās šādi:

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Kambodža

                                 Tonnas

                                 163 337

                                 228 878

                                 251 666

                                 299 740

                                 249 320

                                    Indekss

                                    100

                                    140

                                    154

                                    184

                                    153

                                 Mjanma/Birmas

                                 Tonnas

                                 2 075

                                 28 856

                                 52 680

                                 36 088

                                 62 683

                                    Indekss

                                    100

                                    1 391

                                    2 539

                                    1 739

                                    3 021

                                 Kopā

                                 Tonnas

                                 165 412

                                 257 734

                                 304 346

                                 335 828

                                 312 003

                                    Indekss

                                    100

                                    156

                                    184

                                    203

                                    189

                                    Avots: Eurostat statistikas dati (daļēji slīpēti rīsi, izteikti slīpētu rīsu ekvivalentā (Tādu daudzumu pārvēršanai, uz kuriem attiecas dažādi rīsu (nelobītu, lobītu, daļēji slīpētu vai slīpētu) apstrādes posmi, Komisija noteica konversijas likmi 2008. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 1312/2008, ar ko nosaka konversijas likmes, apstrādes izmaksas un blakusproduktu vērtību dažādām rīsu apstrādes stadijām (OV L 344, 20.12.2008., 56. lpp.). Piemēram, konversijas likme starp lobītiem Indica rīsiem un slīpētiem Indica rīsiem ir 0,69. To piemēro gan importam, gan Savienībā ražotajiem rīsiem.)) un dati, ko Komisija apkopojusi, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no dalībvalstīm.

                     (28)

                     Importa apjoms no Kambodžas palielinājās no 163 000 t līdz 249 000 t. Līdz 2015./2016. gadam tas palielinājās ievērojami un pēc tam nedaudz samazinājās, sakrītot ar patēriņa samazinājumu 2016./2017. gadā. Neraugoties uz samazinājumu, importa apjoms saglabājās par 50 % augstāks nekā 2012./2013. gadā. Izmeklēšanas perioda beigās Kambodža importēja 25 % no importa kopapjoma.

                     (29)

                     Izmeklēšanas periodā ievērojami palielinājās arī imports no Mjanmas/Birmas – no 2 000 t līdz 62 000 t. Tomēr salīdzinājumā ar Kambodžu tas saglabājās zemākā līmenī. Imports no Mjanmas/Birmas bija 6,3 % no Savienības kopējā rīsu importa izmeklēšanas perioda beigās (sal. turpmāk tabulu par tirgus daļu).

                     (30)

                     Tirgus daļu ziņā importam bija šāda dinamika:

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Kambodžas tirgus daļa (%)

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Mjanmas/Birmas tirgus daļa (%)

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                 Kopā

                                 15,6

                                 22,5

                                 27,9

                                 32,3

                                 31,4

                                    Avots: Eurostat dati un Komisijas apkopotie dati, kuru pamatā ir no dalībvalstīm un saņemtie dati, slīpētu rīsu ekvivalentā.

                     (31)

                     Kambodžas tirgus daļu ievērojami palielinājās no 15,4 % līdz 25,1 %, savukārt Mjanmas/Birmas tirgus daļa palielinājās no 0,2 % līdz 6,3 %.

                     (32)

                     Cenas izmaiņas atbilda šādām tendencēm:

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Importa cena no Kambodžas (EUR/t)

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    87

                                    96

                                    93

                                    94

                                 Importa cena no Mjanmas/Birmas (EUR/t)

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    87

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Vidējā svērtā vērtība

                                 586,3

                                 496,2

                                 536,7

                                 532,6

                                 523,1

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    85

                                    92

                                    91

                                    89

                                    Avots: Eurostat.

                     (33)

                     Kambodžas importa cenas kopumā samazinājās par 6 %, savukārt Mjanmas/Birmas importa cena samazinājās par 3 %. Lai gan importa no Kambodžas un Mjanmas/Birmas cenas samazinājās nedaudz, vidējo importa cenu salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenām (sk. 64. apsvērumu), tika konstatēts, ka importa no Kambodžas un Mjanmas/Birmas cenas (saskaņā ar Eurostat datiem) bija ievērojami zemākas nekā Savienības cenas: attiecīgi par 22 % un 43 %.

                     (34)

                     Pēc informācijas izpaušanas Kambodžas tirdzniecības ministrija (turpmāk “Kambodža”) apšaubīja metodiku, pēc kuras Komisija aprēķināja cenu samazinājuma starpību. Tā apgalvoja, ka Kambodžas eksporta cenas aplēsēs nav iekļautas pēcimportēšanas izmaksas un cenu samazinājums ir balstīts uz salīdzinājumu starp vidējām cenām, neņemot vērā atšķirīgo tirdzniecības līmeni. Kambodža arī apšaubīja, vai kaitējuma noteikšanā izmantoti eksportētāju, kas sadarbojās, sniegtie dati.

                     (35)

                     Ņemot vērā pēc informācijas izpaušanas saņemtos argumentus, Komisija nolēma pārskatīt cenu samazinājuma aprēķinus, lai ierēķinātu attiecīgās pēcimportēšanas vai transporta izmaksas un tā atspoguļotu atšķirības tirdzniecības līmenī, kuras ietekmē cenu salīdzināmību, un pēc iespējas izmantot datus, ko sniedza eksportētāji, kas sadarbojās.

                     (36)

                     Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, Komisija nolēma pielāgot Kambodžas uzrādītās importa cenas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas. Taču Komisija uzskatīja, ka būtu jāpielāgo arī Savienības ražošanas nozares cenas, lai ņemtu vērā izmaksas rīsu transportēšanai no Dienvideiropas (šajā gadījumā no Itālijas un Spānijas) uz Ziemeļeiropu, jo konkurence saistībā ar daļēji slīpētiem un slīpētiem Indica rīsiem notiek pārsvarā Ziemeļeiropā. Pamatojoties uz pieejamo informāciju (dati, kas iegūti iepriekšējās izmeklēšanas saistībā ar citu pārtikas produktu, proti, sacumām), Komisija aplēsa, ka pēcimportēšanas izmaksas ir aptuveni 2 % apmērā no importa cenas, un, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pieprasījumā un pārbaudīta uzņēmumos notikušajā izmeklēšanā, transporta izmaksas uz Savienību tiek lēstas 49 EUR/t.

                     (37)

                     Turklāt, lai atspoguļotu tirdzniecības līmeņu atšķirības, Komisija salīdzināja pārdošanas cenu slīpētiem rīsiem, ko pārdod neiesaiņotus, un slīpētiem rīsiem, ko pārdod nelielos iepakojumos. Jāatzīmē, ka, pamatojoties uz statistiku, kas iegūta pēc KN kodiem, Kambodža eksportē neiesaiņotus rīsus un nelielos iepakojumos, bet Mjanma/Birmas eksportē gandrīz tikai neiesaiņotus rīsus.

                     (38)

                     Visbeidzot, tika nolemts noteikt eksporta cenu, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras snieguši ražotāji eksportētāji. Kambodžas gadījumā uz anketas jautājumiem atbildēja tikai viens Kambodžas eksportētājs, tādēļ izlasi izveidot nevarēja. Tā kā eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāv tikai nelielu daļu no importa no Kambodžas, Komisijai saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1083/2013 13. pantu bija jāizmanto labākie pieejamie fakti. Tāpēc Kambodžas gadījumā tika izmantotas Eurostat cenas. Attiecībā uz Mjanmu/Birmu tika izmantotas atbildēs uz anketas jautājumiem norādītās cenas.

                     (39)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, pārdodot neiesaiņotu ražojumu, cenu samazinājums Kambodžai ir 13 % un Mjanmai/Birmai – 43 %. Salīdzinot iesaiņotu rīsu cenas, konstatēja, ka cenu samazinājums Kambodžai ir 14 %.

                     (40)

                     Šī cenu starpība starp importētiem un Savienībā ražotiem rīsiem tādējādi ir būtiska īpaši tad, ja ņem vērā, ka vispār rīsu cena ļoti ietekmē patērētāju uzvedību. Patērētāji parasti nenošķir dažādas izcelsmes vietas.

                     (41)

                     Kambodža arī apgalvoja, ka Komisijas konstatējums par nopietnām grūtībām balstās uz rīsu importa apjoma no Kambodžas un Mjanmas/Birmas un cenas ietekmes kumulatīvu novērtējumu. Tomēr šis apgalvojums ir noraidīts, jo minētais novērtējums Kambodžas situāciju skaidri nošķir no Mjanmas/Birmas situācijas.

                     (42)

                     Visbeidzot, imports no Kambodžas un Mjanmas/Birmas izmeklēšanas periodā ievērojami palielinājās gan absolūtā izteiksmē, gan tirgus daļas ziņā. Lai gan kumulētais importa apjoms 2016./2017. gadā nedaudz samazinājās, tas kopumā saglabājās daudz augstākā līmenī nekā izmeklēšanas perioda sākumā. Turklāt abu valstu kumulētā vidējā svērtā importa cena izmeklēšanas periodā samazinājās un ievērojami samazināja Savienības cenas.

               3.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         3.4.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (43)

                     Saskaņā ar VPS regulas 23. pantu būtu jāuzskata, ka nopietnas grūtības pastāv tad, ja Savienības slīpētavu saimnieciskais un/vai finanšu stāvoklis pasliktinās. Pārbaudot, vai stāvoklis pasliktinās, Komisijai, ja šāda informācija ir pieejama, būtu jāņem vērā inter alia 23. pantā uzskaitītie faktori attiecībā uz Savienības slīpētavām.

                     (44)

                     Kā norādīts 5. apsvērumā, lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei radušās nopietnas grūtības, Komisija veica atlasi. Lai noteiktu nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

                     (45)

                     Makroekonomiskos rādītājus (tirgus daļu, ražošanu un krājumus – imports tika analizēts iepriekš) Komisija vērtēja, pamatojoties uz vispārīgiem reizi mēnesī vāktiem tirgus datiem, kas balstās uz rīsu produkciju, izteiktu slīpētu rīsu ekvivalentā. Ticami dati par bankrotu un nodarbinātību Savienības ražošanas nozarē nav pieejami, un tāpēc tos analīzē iekļaut nevarēja.

                     (46)

                     Komisija vērtēja mikroekonomiskos rādītājus (cenas un rentabilitāti), pamatojoties uz izlases līmenī pārbaudītiem datiem. Makroekonomikas līmenī datu nav, tādēļ arī ražošanas jauda tika analizēta izlases līmenī.

               3.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

                     (47)

                     Savienības ražošanas nozares tirgus daļa izmeklēšanas periodā mainījās šādi:

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Tirgus daļa (%)

                                 61,4

                                 54,8

                                 46,7

                                 40,5

                                 39,3

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Avots: Komisijas apkopotie dati, kuru pamatā ir no dalībvalstīm saņemtie dati.

                     (48)

                     Arī tirgus daļa ievērojami samazinājās no 61 % līdz 39 %, t. i., par vairāk nekā 20 procentpunktiem.

                     (49)

                     Izmeklēšanas periodā arī Savienības ražošanas nozares Indica rīsu ražošanā bija vērojama lejupēja tendence.

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Ražošanas apjoms (tonnas)

                                 685 183

                                 692 740

                                 547 908

                                 449 313

                                 423 962

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Avots: Komisijas apkopotie dati, kuru pamatā ir no dalībvalstīm saņemtie dati.

                     (50)

                     Ražošana samazinājās par gandrīz 40 %, proti, no 685 000 t līdz 424 000 t.

                     (51)

                     Slīpētu rīsu krājumi Savienībā izmeklēšanas periodā palielinājās par 4 % – no 255 000 t līdz 265 000 t. Tie vispirms ievērojami palielinājās par 11 %, bet pēc tam nedaudz samazinājās.

                     (52)

                     Pēc informācijas izpaušanas Kambodža apgalvoja, ka Savienības ražošanas dati ir kļūdaini, jo Savienības ražošanas dati, kuros nav ņemti vērā pārdošanas dati, neatbilst krājumiem perioda beigās, kas sniegti turpmāk. Patiešām, Komisija ir veikusi tikai daļēju aprēķinu, jo dati neatspoguļo krājumus perioda sākumā, rīsu izmantošanu sēklai utt. Tomēr aprēķini ir saskaņā ar Komisijas izmantoto bilances aprēķinu (sk. 24. apsvērumu).

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Krājumi perioda beigās (t)

                                 255 301

                                 280 507

                                 283 126

                                 272 136

                                 264 766

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    110

                                    111

                                    107

                                    104

                                    Avots: Komisijas apkopotie dati, kuru pamatā ir no dalībvalstīm saņemtie dati.

                     (53)

                     Datu par ražošanas jaudu makroekonomikas līmenī nav, tādēļ minētos datus Komisija pārbaudīja izlases līmenī. Tomēr platība, kas atvēlēta Indica rīsu audzēšanai Savienībā, diezgan labi norāda uz slīpētavām pieejamajiem Indica rīsiem un līdz ar to uz to potenciālo jaudas izmantojumu. Izmeklēšanas periodā šī platība samazinājās kopumā par 37 % un mainījās šādi:

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Platība (hektāri)

                                 145 781

                                 145 783

                                 124 270

                                 101 865

                                 91 685

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    100

                                    85

                                    70

                                    63

                                    Avots: Komisijas apkopotie dati, kuru pamatā ir no dalībvalstīm saņemtie dati.

               3.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

                     (54)

                     Pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no Savienības slīpētavām, cenas un rentabilitāte mainījās šādi:

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Cena (EUR/t)

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    97

                                    104

                                    109

                                    107

                                 Rentabilitāte (%)

                                 1,4

                                 0,1

                                 1,5

                                 4,3

                                 1,2

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    8

                                    107

                                    312

                                    88

                                    Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. (Slīpētavas sniedza datus par kalendārajiem gadiem, nevis tirdzniecības gadiem. Minētie periodi būtiski pārklājas, tomēr attiecībā uz izmeklēšanas periodu tendences joprojām ir reprezentatīvas.)

                     (55)

                     Atlasīto slīpētavu vienības cenas izmeklēšanas periodā palielinājās par 7 %. Pamatojoties uz Komisijas veikto pārbaužu rezultātiem, šķiet, ka, pieaugot spiedienam, ko izraisa imports par zemām cenām, atlasītās Savienības slīpētavas nolēma pārdot pēc iespējas mazus daļēji slīpētu un slīpētu Indica rīsu apjomus un pievērsties zīmolražojumiem, nevis pārdot izplatītājiem tos ar pašzīmolu.

                     (56)

                     Mainot savu oriģinālo ražojumu klāstu, Savienības slīpētavas tādējādi spēja saglabāt stabilu rentabilitāti uz sava tirgus daļas rēķina, kas strauji samazinājās. Tomēr šīs izmaiņas ražojumu klāstā, iespējams, palīdzēja tieši 2015./2016. gadā (kad rentabilitāte pat palielinājās), bet 2016./2017. gadā peļņas līmenis atkal samazinājās. Situācijā, kad tika konstatēts, ka 2016./2017. gadā importa cenas ievērojami samazināja Savienības cenas (attiecīgi par 22 % un 43 %), šī stratēģija var būt tikai īstermiņa risinājums. Tuvā nākotnē uz slīpētavām palielināsies spiediens, ko izraisīs imports par zemām cenām. Piemēram, Kambodža no neiesaiņotu ražojumu pārdošanas jau ir daļēji pārorientējusies uz ražojumu pārdošanu nelielos iepakojumos mazumtirgotāju līmenī. Šis tirdzniecības kanāls ir ienesīgāks par neiesaiņotu ražojumu pārdošanu, un Kambodža, iespējams, arvien vairāk pārdos un konkurēs ar Savienības ražošanas nozari šajā līmenī, kā arī tirgus nišās.

                     (57)

                     Rentabilitāte saglabājās salīdzinoši stabilā – lai gan zemā – līmenī, jo cenas pieaugums varēja kompensēt zaudēto apjomu. Turklāt rentabilitāte 1–2 % līmenī ir daudz zemāka par rentabilitāti 6 % līmenī, ko uzskata par pietiekamu, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību un izstrādi un inovāciju.

                     (58)

                     Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona pieprasīja papildu informāciju par iepriekšējā apsvērumā minēto rentabilitāti 6 % līmenī. Līdz ar ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizāciju 2018. gadā attiecīgajos tiesību aktos tika noteikts, ka, aprēķinot kaitējuma starpību, sagaidāmais peļņas līmenis normālos konkurences apstākļos nav zemāks par 6 % (7). Šis etalons, ko izmanto tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās, ir būtisks arī aizsardzības izmeklēšanā. Tas izskaidro, kādēļ Komisija šajā lietā arī ir izmantojusi šo etalonu.

                     (59)

                     Grūti novērtēt Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu līdzīgiem ražojumiem, t. i., Indica rīsiem, jo apstrādes nozare var izmantot savu jaudu gan Indica, gan Japonica rīsu slīpēšanai neatkarīgi no tā, vai tie importēti vai audzēti Savienībā. Turklāt nav pieejami makroekonomikas dati (sk. iepriekš). Pamatojoties uz izlasi, jaudas izmantojums, kas parādīts turpmāk, samazinājās no 22 % līdz 14 %. Šīs procentuālās daļas var šķist salīdzinoši zemas, jo iegūtas, salīdzinot līdzīgā ražojuma (Indica rīsu) produkciju ar ražošanas jaudu visu tipu rīsiem.

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Jauda. Izmantojums (%)

                                 22,1

                                 21,1

                                 19,0

                                 13,0

                                 14,0

                                    Indekss (2012./2013. g. = 100)

                                    100

                                    96

                                    86

                                    59

                                    64

                                    Avoti: atbildes uz anketas jautājumiem.

               3.4.4.   Secinājums

                     (60)

                     Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis ir pasliktinājies. Lai gan imports no Kambodžas un Mjanmas/Birmas ievērojami palielinājās absolūtā izteiksmē, Savienības ražošanas nozare zaudēja aptuveni 6 % no tirgus daļas Mjanmai/Birmai un 10 % – Kambodžai. Turklāt Savienības ražošanas nozares cenas tika pakļautas būtiskam cenu samazinājumam, proti, par 22 % un 43 %. Ražošanas apjoms Savienībā samazinājās vēl par 38 %. Tādējādi saimnieciskās grūtības izmeklēšanas periodā izpaudās galvenokārt apjoma ziņā. Neraugoties uz konkurenci ar importu par zemām cenām, Savienības slīpētavas nolēma savu cenu līmeni nepazemināt un saglabāja zināmu peļņas līmeni. Savienības slīpētavas tik tiešām nolēma iespēju robežās mainīt savu ražojumu klāstu un koncentrēties uz nišas segmentiem un zīmolražojumiem, lai saglabātu savu peļņas līmeni, neraugoties uz pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanos. Tomēr tas ir tikai pagaidu risinājums, jo imports no Kambodžas un Mjanmas/Birmas jau ir pārorientējies – kaut arī ierobežoti – no neiesaiņotu ražojumu pārdošanas uz pārdošanu nelielos iepakojumos un konkurē ar Savienības ražošanas nozari arī mazumtirdzniecības līmenī. Gaidāms, ka abas valstis pa šo ienesīgāko pārdošanas kanālu importēs vairāk ražojumu par zemām cenām un konkurēs arī tirgus nišās un ar zīmolražojumiem, nelabvēlīgi ietekmējot arī Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli.

               4.   CĒLOŅSAKARĪBA

                     (61)

                     To, ka pastāv cēloņsakarība starp attiecīgā ražojuma importa apjomu, no vienas puses, un Savienības slīpētavu nopietnajām grūtībām, no otras puses, Komisija ir konstatējusi šādi. Komisija analizēja arī, vai nopietnās grūtības nav skaidrojamas ar faktoriem, kas nav imports un cenas.

               4.1.   Importa no Kambodžas un Mjanmas/Birmas ietekme

                     (62)

                     Turpmākā diagramma skaidri parāda laiku, kad imports no Kambodžas un Mjanmas/Birmas sakrita ar situāciju Savienības ražošanas nozarē, kurā tika zaudēta būtiska tirgus daļa, radot Savienības slīpētavām nopietnas grūtības.
                     Kambodža / Mjanma/Birma
                     ES
                     2015/2016
                     2014/2015
                     2013/2014
                     2012/2013
                     2016/2017
                     Tirgus daļa
                     70,0 %
                     60,0 %
                     50,0 %
                     40,0 %
                     30,0 %
                     20,0 %
                     10,0 %
                     0,0 %

                                    Avots:

                                 Eurostat un Komisijas apkopotie dati, kuru pamatā ir no dalībvalstīm saņemtie dati.

                     (63)

                     Komisija uzskata, ka nopietnas grūtības ir radījis arī imports no Kambodžas un Mjanmas/Birmas atsevišķi. Patiešām, imports no Kambodžas un Mjanmas/Birmas atsevišķi ir palielinājies kā absolūtā apjomā (attiecīgi par 53 % un par vairāk nekā 2 000 %), tā tirgus daļas izteiksmē (attiecīgi par 9,7 procentpunktiem un 6,1 procentpunktiem). Turklāt gan importam no Kambodžas, gan importam no Mjanmas/Birmas cena bija zemāka par Savienības cenu (attiecīgi par aptuveni 22 % un 43 %). Tādējādi var secināt, ka imports gan no Kambodžas, gan no Mjanmas/Birmas arī ir radījis nopietnas grūtības Savienības ražošanas nozarei.

                     (64)

                     Straujais Kambodžas un Mjanmas/Birmas importa pieaugums skaidrojams ar to zemo cenu līmeni, kas bija ievērojami zemāks par Savienības ražošanas nozares cenām. Indica rīsu cena ļoti ietekmē patērētāju uzvedību, jo īpaši tāpēc, ka patērētāji Savienības ražojumus parasti nenošķir no importētajiem ražojumiem. Patērētāji, kas pērk rīsus no mazumtirgotājiem, rīsu izcelsmi pārsvarā nezina. Tā tas ir jo īpaši tad, kad rīsi tiek pārdoti ar pašzīmolu, t. i., ar mazumtirgotāja zīmolu. Atbilstoši 33. apsvērumā izklāstītajiem cenu samazinājuma līmeņiem, Kambodža un Mjanma/Birma, piegādājot rīsus par ļoti zemu cenu, varēja ievērojami un ātri paplašināt rīsu eksportu uz Savienības tirgu. Turklāt Kambodža, kas agrāk eksportēja galvenokārt neiesaiņotus rīsus turpmākai apstrādei Savienībā, arvien biežāk pārdod iepakotus rīsus tieši Savienības mazumtirgotājiem, tādējādi Savienības slīpētavu līmenī radot papildu cenu spiedienu un konkurenci.

               4.2.   Citi faktori

                     (65)

                     Novērtēti arī citi faktori, kas varēja būt veicinājuši Savienības ražošanas nozarei radušās nopietnās grūtības.

               4.2.1.   Imports no citām trešām valstīm

                     (66)

                     Arī imports no citām trešām valstīm izmeklēšanas periodā tirgus daļas ziņā palielinājās no 23 % līdz 29,3 % (+ 6,3 %).

                                 Tirgus daļa (%)

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                    Savienība

                                    61,4

                                    54,8

                                    46,7

                                    40,5

                                    39,3

                                 Kambodža

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Mjanma/Birma

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                    Kambodža un Mjanma/Birma

                                    15,6

                                    22,5

                                    27,9

                                    32,3

                                    31,4

                                 Taizeme

                                 12,2

                                 11,5

                                 11,8

                                 12,9

                                 13,8

                                 Indija

                                 4,7

                                 4,0

                                 5,8

                                 6,8

                                 7,3

                                 Pakistāna

                                 2,5

                                 2,9

                                 3,3

                                 3,3

                                 3,2

                                 Citas valstis

                                 3,7

                                 4,4

                                 4,5

                                 4,3

                                 5,1

                                    Visas pārējās valstis kopā (izņemot Kambodžu un Mjanmu/Birmu)

                                    23,0

                                    22,8

                                    25,4

                                    27,3

                                    29,3

                                    Avots: Eurostat.

                     (67)

                     Lai gan imports no citām trešām valstīm var daļēji izskaidrot Savienības tirgus daļu samazināšanos, šo valstu tirgus daļas pieaugums, pat saskaitīts kopā, ir daudz ierobežotāks nekā Kambodžai un Mjanmai/Birmai (+ 15 %).

                     (68)

                     Turklāt un vēl jo svarīgāk ir tas, ka turpmāk tabulā sniegtās cita importa vidējās svērtās cenas izmeklēšanas periodā bija daudz augstākas par importa cenām no Kambodžas un Mjanmas/Birmas, kā arī par Savienības cenām (8). Salīdzinot Taizemes un Mjanmas/Birmas importa cenu, redzams, ka cena atšķiras par 85 %. Salīdzinot Indijas un Kambodžas importa cenu, starpība ir 72 %. Tas arī apstiprina iepriekšminēto secinājumu, ka izmeklēšanas periodā Mjanma/Birma un Kambodža strauji paplašināja savu eksportu uz Savienību, pateicoties zemākām cenām.

                                 2012./2013. g.

                                 2013./2014. g.

                                 2014./2015. g.

                                 2015./2016. g.

                                 2016./2017. g.

                                 Savienība

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                 Kambodža

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                 Mjanma/Birma

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                 Taizeme

                                 946,7

                                 863,5

                                 896,8

                                 825,7

                                 751,1

                                 Indija

                                 925,7

                                 1 054,1

                                 1 061,0

                                 893,0

                                 949,2

                                 Pakistāna

                                 924,3

                                 999,7

                                 996,0

                                 846,3

                                 926,3

                                    Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               4.2.2.   Strukturālās grūtības Itālijas rīsu nozarē

                     (69)

                     Kambodžas rīsu nozare piezīmēs, ko tā iesniedza pēc procedūras sākšanas, apgalvoja, ka Itālijas rīsu nozare vispār ir lielākās grūtībās nekā pārējā Savienība un tāpēc tās nevar skaidrot tikai ar importa pieaugumu.

                     (70)

                     Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaude patiešām parādīja, ka Savienības ražošanas nozarē stāvoklis Itālijā bija sliktāks nekā Spānijā. Tas daļēji saistīts ar to, ka Spānijas rīsu tirgus ir organizēts citādi un tādējādi ir stabilāks piedāvājuma un pieprasījuma, kā arī cenu ziņā. Tomēr Komisija veica Savienības mēroga izmeklēšanu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā un pamatojoties uz reprezentatīvu izlasi. Iepriekš paskaidrots, ka izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas nozarē ir vispārējas grūtības.

               4.2.3.   Nelobītu rīsu imports no Gajānas

                     (71)

                     Ieinteresētās personas apgalvoja, ka nopietnās grūtības veicinājis arī rīsu importa pieaugums no Gajānas. No Gajānas importētie rīsi nav slīpētie rīsi (importēti tā sauktie “nelobītie rīsi”), tāpēc izmeklēšana uz tiem neattiecas, tie nav iekļauti iepriekš sniegtajā importa statistikā un izmeklēšanā nav būtiski.

               4.2.4.   Savienības ražošanas nozares eksports

                     (72)

                     Kambodžas valdība iesniedza informāciju par to, ka viens no aspektiem, kas cēloņsakarības kontekstā nav ņemts vērā, ir Savienības ražošanas nozares eksporta orientācija. Tomēr šis apgalvojums bija nepamatots, un, lai gan eksports no kopējā ražošanas apjoma izmeklēšanas periodā patiešām palielinājās no 3 % līdz 7 %, tā tomēr ir ļoti neliela daļa Savienības ražošanas apjoma. Turklāt eksporta pieaugums (+ 11 000 t) ir daudz mazāks par importa no Kambodžas un Mjanmas/Birmas pieaugumu (+ 147 000 t).

               4.2.5.
               Indica rīsus ražoja mazāk, jo palielinājās Japonica rīsu ražošana

                     (73)

                     Bez tam Kambodžas valdība apgalvoja, ka Savienības Indica rīsu ražošanu imports nav ietekmējis, bet to vienkārši skārusi cikliska pāreja no Japonica rīsiem uz Indica rīsiem, par ko lēmuši Savienības audzētāji.

                     (74)

                     Audzētāji patiešām var pārorientēt ražošanu no Indica rīsiem uz Japonica rīsiem. Tomēr šāda pāreja ir balstīta uz saimnieciskiem apsvērumiem, to starpā uz pieprasījumu un tirgus cenu. Šajā kontekstā izmeklēšana apstiprināja, ka, saskaroties ar pieaugošo konkurenci, ko rada Indica rīsu imports par zemām cenām, dažiem audzētājiem tik tiešām nebija citas alternatīvas kā vien pārorientēties uz Japonica rīsu ražošanu. Tādēļ tā nav nedz cikliska pāreja, nedz apzināta izvēle, bet gan pašaizsardzība. Vidējā termiņā šis risinājums tomēr nav dzīvotspējīgs, jo, pārorientējot ražošanu no Indica rīsiem uz Japonica rīsiem, tirgū radās Japonica rīsu pārprodukcija un cenu spiediens uz šā veida rīsu cenām. Tādēļ lauksaimnieku stāvoklis kopumā ir sarežģīts.

                     (75)

                     Tomēr iepriekšminētais arguments ir maznozīmīgs, jo Savienības ražošanas nozari veido rīsu slīpētavas, nevis audzētāji, kas ir izejvielu piegādātāji.

               4.2.6.   Secinājums par cēloņsakarību

                     (76)

                     Komisija ir konstatējusi cēloņsakarību starp nopietnajām grūtībām, kas radušās Savienības ražošanas nozarei, un importu no Kambodžas un Mjanmas/Birmas. Turklāt Komisija ir noskaidrojusi, kādi faktori šīs grūtības bija veicinājuši. Tas ir jo īpaši imports no trešām valstīm un nelobīto rīsu imports no Gajānas. Tomēr netika konstatēts, ka šie faktori mazina cēloņsakarību, pat ņemot vērā to iespējamo kumulēto ietekmi. Tādējādi redzams, ka iepriekšminēto faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozari nemazina sakarību starp importa apjomu un cenām no Kambodžas un Mjanmas/Birmas un nopietnajām grūtībām Savienības ražošanas nozarē.

               5.   SECINĀJUMI UN PASĀKUMU PIEŅEMŠANA

                     (77)

                     Tiek secināts, ka Indica rīsi no Kambodžas un Mjanmas/Birmas tiek importēti tādā apjomā un par tādām cenām, kas Savienības ražošanas nozarei rada nopietnas grūtības, un tādējādi aizsardzības pasākumi ir pamatoti.

                     (78)

                     Tādēļ saskaņā ar VPS regulas 22. panta 1. punktu būtu jāatjauno kopējā muitas tarifa nodokļi 175 EUR/t apmērā.

                     (79)

                     Saskaņā ar VPS regulas 28. pantu aizsardzības pasākumi būtu jāatjauno uz tik ilgu periodu, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības slīpētavu saimnieciskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Tomēr kopējā muitas tarifa nodokļi būtu jāatjauno ne ilgāk kā uz trim gadiem, ja vien pienācīgi pamatotos apstākļos šo periodu nepagarina.

                     (80)

                     Komisija uzskata, ka šajā gadījumā pasākumi būtu jāievieš uz trim gadiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu pilnībā atgūties no ietekmes, ko izraisījis imports no Kambodžas un Mjanmas/Birmas.

                     (81)

                     Tomēr Komisija uzskata, ka aizsardzības pasākumi šajā periodā būtu pakāpeniski jāliberalizē šādu iemeslu dēļ.

                     (82)

                     VPS regulas galvenais mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm centienos mazināt nabadzību un veicināt labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši ar starptautiskās tirdzniecības starpniecību palīdzot tām radīt nodarbinātību, industrializāciju un papildu ieņēmumus. Īpašais režīms “Viss, izņemot ieročus” (EBA), kas paredzēts VPS regulā, palīdz pasaules nabadzīgākajām un vājākajām valstīm izmantot tirdzniecības iespējas. Šīm valstīm ir lielā mērā līdzīgs ekonomiskais profils. Tās ir neaizsargātas, jo eksporta bāze ir vāja un nav diversificēta, un tāpēc saskaņā ar VPS regulu tām piemēro konkrētus aizsardzības pasākumus, piemēram, atbrīvojumu no ražojumu gradācijas un automātiskas aizsardzības pasākumu piemērošanas.

                     (83)

                     Tāpēc Komisija uzskata, ka atbilstoši turpmāk izklāstītajam EBA atbalsta saņēmējiem principā ir pamatoti pakāpeniski triju gadu periodā samazināt nodokļa likmi.

                     (84)

                     Pakāpenisks samazinājums būtu pietiekams, lai arī novērstu Savienības slīpētavu saimnieciskā un/vai finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Tomēr Kambodžai un Mjanmai/Birmai muitas nodoklis netiktu noteikts pilnā apmērā uz pilniem trim gadiem, kas apgrūtinātu eksportu, un tās pakāpeniski varētu eksportēt uz Savienību vairāk Indica rīsu.

                     (85)

                     Šādi paredzēts atkārtoti ieviest tarifa nodokli uz triju gadu periodu:

                                 1. gads

                                 2. gads

                                 3. gads

                                 Tarifa nodoklis (EUR/t)

                                 175

                                 150

                                 125

                     (86)

                     Pašlaik piemērotā kopējā muitas tarifa nodokļa likme 175 EUR/t apmērā var tikt lejupēji koriģēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (9) 180. pantu. Ja, izdarot šādas korekcijas, piemērotie kopējā muitas tarifa nodokļi kļūtu mazāki par 85. apsvērumā minētajiem nodokļiem, tad apsvērumā minētie nodokļi būtu jāpielāgo tā, ka tie pasākumu piemērošanas periodā nekad nepārsniedz kopējā muitas tarifa nodokli. Tādējādi piemērojamie aizsardzības pasākumi ir koriģēto muitas nodokļu vai 85. apsvērumā minētā piemērojamā nodokļa apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

                     (87)

                     Visbeidzot, lai attiecīgo ražojumu importētājiem nodrošinātu tiesisko noteiktību, dažādas ieinteresētās personas pieprasīja, lai uz ražojumiem, kas ir jau izsūtīti uz Savienību, iepriekš minētos pasākumus neattiecina. Atbilstoši aizsardzības pasākumu lietās pieņemtai praksei Komisija uzskata, ka šāda “nosūtīšanas klauzula” šajā gadījumā patiešām ir pamatota, un tāpēc prasība tika pieņemta.

                     (88)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Regulas (ES) Nr. 978/2012 39. panta 3. punktā minētā Vispārējo preferenču komiteja,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Uz laiku atjauno kopējā muitas tarifa nodokļus par tādu Kambodžas un Mjanmas/Birmas izcelsmes Indica rīsu importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 un 1006 30 98.

               2.   Nodoklis, kas piemērojams euro par 1. punktā aprakstītā ražojuma tonnu, ir 175 EUR/t pirmajā gadā, 150 EUR/t otrajā gadā un 125 EUR/t trešajā gadā, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               3.   Ja Komisija kopējā muitas tarifa nodokli koriģē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 180. pantu, tad 2. punktā minētais tarifa nodoklis jānosaka koriģētā kopējā muitas tarifa vai 2. punktā minētā tarifa nodokļa apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

            2. pants
            Regulas 1. panta 2. punktā noteikto nodokli neattiecina uz tādu 1. pantā minēto ražojumu importu, kuri šīs regulas spēkā stāšanās dienā ir jau izsūtīti uz Savienību, ar nosacījumu, ka šādu ražojumu galamērķi nevar mainīt.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 16. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.

            (2)  OV C 100, 16.3.2018., 30. lpp.

            (3)  Komisijas 2013. gada 28. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1083/2013, ar ko paredz noteikumus, kas saistīti ar tarifu preferenču pagaidu atcelšanas procedūru un vispārēju aizsardzības pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 978/2011 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (OV L 293, 5.11.2013., 16. lpp.).

            (4)  Anketas tika nosūtītas un pārbaudes apmeklējumi tika veikti pie šādiem audzētājiem: Laguna de Santaolalla S.L., Spānija, Vercellino Flavio e Paolo S.S., Itālija, Coppo e Garrione Societa' Agricola S.S., Itālija, Maro Giovanni, Paolo e Pietro, Itālija, Locatelli Francesco, Itālija.

            (5)  Minētās ieinteresētās personas bija Haudecoeur, Amru Rice, Kambodžas valdība un Mjanmas/Birmas rīsu federācija (MRF).

            (6)  Dati ir publiski pieejami tīmekļa vietnē Europa: https://ec.europa.eu/agriculture/cereals/trade_en

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regula (ES) 2018/825, ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 143, 7.6.2018., 1. lpp.).

            (8)  Cenās nav iekļautas nedz pēcimportēšanas izmaksas, nedz transporta izmaksas.

            (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/344 (2019. gada 28. februāris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū neatjauno apstiprinājumu darbīgajai vielai etoprofosam un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  1.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 62/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/344
         (2019. gada 28. februāris),
         ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū neatjauno apstiprinājumu darbīgajai vielai etoprofosam un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu un 78. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas Direktīva 2007/52/EK (2) etoprofosu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

                     (2)

                     Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tiek uzskatītas par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļas sarakstā.

                     (3)

                     Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā noteiktais darbīgās vielas etoprofosa apstiprinājums zaudē spēku 2019. gada 31. jūlijā.

                     (4)

                     Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz etoprofosa apstiprinājuma atjaunošanu.

                     (5)

                     Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas vajadzīga saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs.

                     (6)

                     Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2017. gada 15. februārī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

                     (7)

                     Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm komentāru sniegšanai un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

                     (8)

                     2018. gada 18. maijā Iestāde paziņoja Komisijai savu secinājumu (6) par to, vai sagaidāms, ka etoprofoss atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem.

                     (9)

                     Iestāde saskatīja konkrētus problēmjautājumus. Proti, nebija iespējams izdarīt secinājumus par etoprofosa genotoksisko potenciālu un tāpēc nebija iespējams noteikt veselībbalstītas atsauces vērtības. Līdz ar to nevar novērtēt risku patērētājiem un risku, ko šī viela rada citādi, nevis caur uzturu. Turklāt tika konstatēts, ka etoprofosa lietošana rada augstu akūtu risks putniem un augstu risku augsnē dzīvojošiem nemērķa sugu posmkājiem un augsnes organismiem. Iestāde arī secināja, ka par vairākām riska novērtējuma jomām novērtēšanu pabeigt nebija iespējams, tostarp patērētāju novērtēšanu attiecībā uz atliekvielām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā, attīstības neirotoksicitātes novērtējumu, gruntsūdeņu eksponētības novērtējumu, ilgtermiņa risku putniem, putnu un zīdītāju sekundārās saindēšanās novērtējumu, risku, ko augsnes organismiem rada to eksponētība etoprofosa metabolītiem, un risku sliekām. Visbeidzot, Iestāde secināja, ka nav iespējams pabeigt etoprofosa endokrīni disruptīvā potenciāla novērtējumu.

                     (10)

                     Komisija pieteikuma iesniedzēju aicināja par Iestādes secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojuma projektu iesniegt komentārus. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza, un tie tika rūpīgi izskatīti.

                     (11)

                     Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja argumentiem, ar darbīgo vielu saistītās bažas novērst nebija iespējams.

                     (12)

                     Līdz ar to par vismaz viena etoprofosu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīviem lietojumiem nav konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tāpēc ir lietderīgi darbīgās vielas etoprofosa apstiprinājumu saskaņā ar minētās regulas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu neatjaunot.

                     (13)

                     Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

                     (14)

                     Dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekams laiks, lai tās varētu atsaukt etoprofosu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas.

                     (15)

                     Ja attiecībā uz etoprofosu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu nosaka pagarinājuma periodu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2020. gada 21. martā.

                     (16)

                     Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/917 (7) etoprofosa apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2019. gada 31. jūlijam, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā, ka lēmums par apstiprinājuma atjaunošanu ir pieņemts pirms minētā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro pēc iespējas drīzāk.

                     (17)

                     Šī regula neliedz iespēju uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta pamata iesniegt citus pieteikumus uz etoprofosa apstiprināšanu.

                     (18)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Darbīgās vielas apstiprinājuma neatjaunošana
            Darbīgās vielas etoprofosa apstiprinājumu neatjauno.

            2. pants
            Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
            Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā 155. rindu par etoprofosu svītro.

            3. pants
            Pārejas pasākumi
            Dalībvalstis vēlākais līdz 2019. gada 21. septembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri kā darbīgo vielu satur etoprofosu.

            4. pants
            Pagarinājuma periods
            Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2020. gada 21. martā.

            5. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 28. februārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2007. gada 16. augusta Direktīva 2007/52/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu darbīgās vielas etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu (OV L 214, 17.8.2007., 3. lpp.).

            (3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

            (4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

            (5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

            (6)  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos. EFSA Journal 2018; 16(10):5290, 34 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2018.5290. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

            (7)  Komisijas 2018. gada 27. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2018/917, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, karvonam, hlorprofāmam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, dikvatam, etefonam, etoprofosam, etoksazolam, famoksadonam, fenamidonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, Gliocladium catenulatum celmam J1446, izoksaflutolam, metalaksilam-M, metiokarbam, metoksifenozīdam, metribuzīnam, milbemektīnam, oksasulfuronam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, pimetrozīnam un S-metolahloram groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 163, 28.6.2018., 13. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/695 (2019. gada 26. aprīlis), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Gönci kajszibarack” (AĢIN))

text:
                  6.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 118/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/695
         (2019. gada 26. aprīlis),
         ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Gönci kajszibarack” (AĢIN))
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Ungārijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Gönci kajszibarack”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 484/2011 (2). Grozījums ietver nosaukuma maiņu no “Gönci kajszibarack” uz “Gönci kajszibarack” / “Gönci kajszi”.

                     (2)

                     Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

                     (3)

                     Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Gönci kajszibarack” (AĢIN).

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 26. aprīlī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Phil HOGAN

            (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2011. gada 18. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 484/2011 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Gönci kajszibarack (AĢIN)), (OV L 133, 20.5.2011., 4. lpp.).

            (3)  OV C 459, 20.12.2018., 24. lpp.