title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/942 (2017. gada 1. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, kausēta volframa karbīda un volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, importam

text:
                  2.6.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 142/53

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/942
      (2017. gada 1. jūnijs),
      ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, kausēta volframa karbīda un volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, importam
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
      tā kā:
      1.   PROCEDŪRA

      1.1.   Spēkā esošie pasākumi

                  (1)

                  Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2737/90 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam (“sākotnējā izmeklēšana”). Ar Lēmumu 90/480/EEK (3) Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem attiecībā uz ražojumu, kam piemēro pasākumus.

                  (2)

                  Pēc tam, kad abi attiecīgie Ķīnas eksportētāji atsauca saistības, Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 610/95 (4) grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un noteica volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā.

                  (3)

                  Pēc termiņbeigu pārskatīšanas šie pasākumi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 771/98 (5) tika pagarināti vēl uz piecu gadu periodu.

                  (4)

                  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2268/2004 (6) Padome pēc termiņbeigu pārskatīšanas noteica galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam.

                  (5)

                  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1275/2005 (7) Padome grozīja ražojuma klāsta definīciju, lai ietvertu arī volframa karbīdu, kas ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri.

                  (6)

                  Pēc pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (8), Padome ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 287/2011 (9) pagarināja pasākumus vēl uz piecu gadu periodu (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

            1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                  (7)

                  Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (10), Komisija 2015. gada 7. decembrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu (“pārskatīšanas pieprasījums”), ievērojot 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (“pārskatīšanas pieprasījums”).

                  (8)

                  Pieprasījums tika iesniegts sešu Savienības ražotāju vārdā (“pieprasījuma iesniedzējs”), kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no volframa karbīda, kausēta volframa karbīda un volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, (“volframa karbīds”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

                  (9)

                  Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām ir iespējama dempinga turpināšanās un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās.

            1.3.   Procedūras sākšana

                  (10)

                  Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2016. gada 23. martā ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                      (11), (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, pamatojoties uz 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009.

                  (11)

                  Vairāki lietotāji apgalvoja, ka pirms šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanas tie pieprasījuši Komisijai, ka gadījumā, ja tiks sākta termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana, vienlaikus būtu jāsāk starpposma pārskatīšana saskaņa ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Šis apgalvojums tika atkārtots arī pēc informācijas izpaušanas.

                  (12)

                  Pretēji apgalvojumam šāds pieprasījums Komisijai netika iesniegts. Attiecīgās personas vienkārši jautāja Komisijai, vai joprojām ir spēkā iepriekšējie konstatējumi par dempingu un kaitējumu. Šie jautājumi nebija saistīti ar pieprasījumu sākt starpposma pārskatīšanu, un šīs personas nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par apstākļu noturīgu maiņu. Tikai tādu pieprasījumu, kas pamatots ar pietiekamiem pierādījumiem, kuri liecina, ka šāda apstākļu maiņa ir noturīga, var uzskatīt par derīgu pieprasījumu.

            1.4.   Ieinteresētās personas

                  (13)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras piekrīt piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

                  (14)

                  Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja paust viedokli par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

                  (15)

                  Izmeklēšanas laikā tika rīkotas šādas četras uzklausīšanas: divas ar vairākiem lietotājiem, viena ar Savienības ražotājiem un viena – ar kādu importētāju/lietotāju tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.

            a)   Atlase

                  (16)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

         ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                  (17)

                  Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

                  (18)

                  Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                  (19)

                  Atlasei vajadzīgā informācija tika saņemta no astoņiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām, kas atrodas ĶTR.

                  (20)

                  Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija sākotnēji izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportēju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportēju grupām un ĶTR iestādēm notika saziņa par izlases veidošanu. Piezīmes netika saņemtas.

                  (21)

                  Anketas tika nosūtītas trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportēju grupām, bet neviens no tiem nesniedza Komisijai pieprasīto informāciju. Tāpēc, lai savāktu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, Komisijas dienesti uzskatīja, ka nepieciešams sadarboties ar pārējiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportēju grupām, kas iesniedza atlasei vajadzīgo informāciju. Ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportēju grupām un ĶTR iestādēm notika saziņa par jaunas izlases veidošanu. Piezīmes netika saņemtas. Tāpēc anketas tika nosūtītas pārējiem ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportēju grupām. Tomēr neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportēju grupām nesniedza Komisijai pieprasīto informāciju.

         Savienības ražotāju atlase

                  (22)

                  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu Savienībā ir deviņi volframa karbīda ražotāji, no kuriem seši ražo brīvajam tirgum, savukārt trīs – galvenokārt pašu vajadzībām. Pašreizējās procedūras ietvaros pieteicās visi seši Savienības ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportēju grupas, kas ražo brīvajam tirgum un kas pārstāv 65 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Komisija nolēma iekļaut izlasē visus sešus ražotājus. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un pagaidu izlase tādējādi tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

                  (23)

                  Lai gan trīs ražotāji, kas galvenokārt ražoja pašpatēriņa tirgum, nesadarbojās, tie neiebilda pret izmeklēšanu.

         Importētāju/lietotāju atlase

                  (24)

                  Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija sazinājās ar desmit zināmajiem importētājiem/lietotājiem un aicināja tos sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

                  (25)

                  Noteiktajā termiņā pieteicās septiņi uzņēmumi, un tiem visiem tika nosūtītas anketas. Tie visi bija lietotāji.

            b)   Atbildes uz anketas jautājumiem

                  (26)

                  Komisija nosūtīja anketas sešiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, septiņiem zināmajiem lietotājiem, astoņiem ražotajiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un 20 zināmajiem ražotājiem potenciālajās analogajās valstīs (Kanāda, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis).

                  (27)

                  Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no sešiem Savienības ražotājiem, astoņiem lietotājiem (divi no tiem saistītie lietotāji), viena potenciālās analogās valsts ražotāja Amerikas Savienotajās Valstīs un viena potenciālās analogās valsts ražotāja Japānā. Neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām neatbildēja uz anketas jautājumiem.

                  (28)

                  Atbalstot pasākumu turpināšanu, pieteicās kāda Vācijas krāsaino metālu jomas apvienība.

            c)   Pārbaudes apmeklējumi

                  (29)

                  Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās.

                                 Ražotāji Savienībā

                                          —

                                             Eurotungstène Poudres SA, Grenoble, Francija

                                          —

                                             Global Tungsten & Powders spol. s.r.o, Bruntál, Čehijas Republika

                                          —

                                             H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Vācija

                                          —

                                             Tikomet Oy, Jyväskylä, Somija

                                          —

                                             Treibacher Industrie AG, Althofen, Austrija

                                          —

                                             Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija

                                 Lietotāji

                                          —

                                             Atlas Copco Secoroc AB, Fagersta, Zviedrija

                                          —

                                             Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Vācija

                                          —

                                             Gühring KG, Albstadt, Vācija

                                          —

                                             Konrad Friedrichs GmbH & Co. KG, Kulmbach, Vācija

                                          —

                                             Technogenia SAS, Sait-Jorioz, Francija

                                 Ražotājs analogajā valstī

                                          —

                                             Global Tungsten & Powders Corp., Towanda, Amerikas Savienotās Valstis

            1.5.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                  (30)

                  Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

            2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

      2.1.   Pārskatāmais ražojums

                  (31)

                  Pārskatāmais ražojums ir volframa karbīds, kausēts volframa karbīds un volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, (“pārskatāmais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 2849 90 30 un ex 3824 30 00 (Taric kods 3824300010).

                  (32)

                  Volframa karbīds, kausēts volframa karbīds un volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, ir termiskā apstrādē iegūta karbīda un volframa savienojumi. Šie ražojumi ir starpprodukti, ko izmanto par izejmateriāliem tādu smagā metāla detaļu ražošanā kā cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi.

                  (33)

                  Attiecīgā perioda laikā pārskatāmais ražojums Savienībā tika ražots no neapstrādātām izejvielām (rūdas, koncentrāta, amonija paravolframāta – APV un oksīda), izmantojot t. s. ražošanas procesu ar neapstrādātām izejvielām, un no metāllūžņiem, izmantojot t. s. pārstrādes ražošanas procesu. Cietie metāllūžņi tiek iegūti cieto metālu uzņēmumu ražošanas procesā, instrumentu ražošanas procesā un pie cieto metālu ražojumu galalietotājiem. Volframa nozarē metāllūžņus var pārstrādāt, izmantojot ķīmisko pārstrādi vai cinka atgūšanas procesu.

                  (34)

                  Neapstrādātam volframa karbīdam un ķīmiski pārstrādātam volframa karbīdam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un lietojums. Turklāt ražošanas procesā nenodala volframa karbīdu, kas ražots no neapstrādātām izejvielām, vai volframa karbīdu, kas ražots no metāllūžņiem.

                  (35)

                  Cinka atgūšanas procesā tiek ģenerēts volframa karbīds, kas sajaukts ar metāliskiem pulveriem, piemēram, kobaltu. Šis ražošanas process ir fizikāli mehānisks pārstrādes process, un izmantoto materiālu kvalitāte (izmantotie metāllūžņi) nosaka volframa karbīda kvalitāti.

                  (36)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka no cinka atgūtie pulveri nebūtu jāietver šajā izmeklēšanā, ņemot vērā atšķirīgās ražošanas izmaksas, atšķirīgo pieprasījuma līmeni, atšķirīgos pircējus un atšķirīgos lietojumus salīdzinājumā ar volframa karbīdu, kas iegūts no neapstrādātām izejvielām.

                  (37)

                  No cinka atgūtie pulveri ietilpst tāda volframa karbīda aprakstā, kas sajaukts ar metāliskiem pulveriem; tas ir viens no trim ražojuma veidiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana. Šajā izmeklēšanā konstatēja, ka no cinka atgūtam pulverim ir zemāka ķīmiskā tīrība un plašāks daļiņu izmēru sadalījums nekā volframa karbīdam, ko ražo no neapstrādātām izejvielām vai no volframa metāllūžņiem ķīmiskās pārstrādes procesā. Iegūtā pulvera kvalitāte ir atkarīga no izmantoto metāllūžņu kvalitātes. Lai gan no cinka atgūtos pulverus nevar izmantot kā volframa karbīdu visos lietojumos, tos kā volframa karbīdu izmanto, lai ražotu konkrētus cieta metāla instrumentus. Tāpēc tika secināts, ka šim volframa karbīda veidam ir līdzīgas fizikālās un ķīmiskās īpašības un līdzīgi lietojumi kā volframa karbīdam, ko ražo no neapstrādātām izejvielām vai no metāllūžņiem ķīmiskās pārstrādes procesā. Turklāt pārējie elementi, kas minēti 36. apsvērumā, piemēram, ražošanas izmaksas un pieprasījums, nav svarīgi pārskatāmā ražojuma definēšanai. Attiecībā uz iespējamiem atšķirīgiem pircējiem, kas iegādājas no cinka atgūtus pulverus, izmeklēšana atklāja, ka trīs no ieinteresētajām personām, kas izvirzīja šo apgalvojumu, faktiski bija šā ražojuma veida un volframa karbīda patērētāji. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

                  (38)

                  Vairākas ieinteresētās personas argumentēja, ka šajā izmeklēšanā nebūtu jāiekļauj no metāllūžņiem ražots volframa karbīds. Tika apgalvots, ka no ĶTR importētais pārskatāmais ražojums tiek ražots gandrīz vienīgi no neapstrādātām izejvielām, savukārt Savienības ražošanas nozare ražoja volframa karbīdu arī no pārstrādātām izejvielām. Šīs personas apgalvoja, ka volframa karbīda ražošanas izmaksas atšķiras atkarībā no izmantotās izejvielas un ka metāllūžņu vākšana, transportēšana un apstrāde nosaka atšķirīgu izmaksu struktūru.

                  (39)

                  Ražošanas izmaksas, kas ir atkarīgas no izmantotās izejvielas (neapstrādātas izejvielas vai metāllūžņi), nav svarīgas ražojuma definēšanai, bet svarīgas ir ražojuma tehniskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības un pamatlietojumi. Turklāt, kā tika apstiprināts Savienības ražošanas nozares ražošanas procesa novērtēšanā, nenodala volframa karbīdu, kas ražots no neapstrādātām izejvielām, un volframa karbīdu, kas ražots no metāllūžņiem. Vairāki Savienības ražotāji ražošanas procesā izmanto tikai neapstrādātas izejvielas, savukārt citi izmanto arī metāllūžņus. Kā jau minēts 34. apsvērumā, volframa karbīdam, kas ražots no neapstrādātām izejvielām, un volframa karbīdam, kas ražots no metāllūžņiem, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un lietojums. Katrā gadījumā, kā norādīts 21. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs neatbildēja uz anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nevarēja novērtēt viņu ražošanas procesu un uz Savienību eksportētos ražojuma veidus. Līdz ar to apgalvojums par to, ka šajā izmeklēšanā nebūtu jāiekļauj no metāllūžņiem ražots volframa karbīds, tika noraidīts.

                  (40)

                  Kāds lietotājs apgalvoja, ka izmeklēšanā būtu jāņem vērā volframa karbīda atšķirīgā komerckvalitāte, jo atšķirīgā volframa karbīda kvalitātes pakāpe (piemēram, ļoti smalkas pakāpes, standarta kvalitātes pakāpes un augstā temperatūrā cementētas pakāpes) ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Turklāt tika apgalvots, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji specializējas standarta kvalitātes pakāpju ražošanā, savukārt Savienības ražošanas nozare ražo visas pakāpes.

                  (41)

                  Apgalvojums netika pamatots, un to nevarēja apstiprināt izmeklēšanas laikā. Attiecīgais lietotājs nesniedza pierādījumus, kuri norādītu uz ievērojamu cenu atšķirību starp dažādajiem ražojumu veidiem/kvalitāti. Arī šo apgalvojumu nevarēja apstiprināt, izmantojot informāciju, kas tika savākta izmeklēšanas laikā. Turklāt, kā norādīts 21. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nevarēja, cita starpā, novērtēt viņu ražoto ražojumu veidu, viņu izmaksu struktūru un viņu pārdošanas cenas Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

            2.2.   Līdzīgais ražojums

                  (42)

                  Izmeklēšanā tika secināts, ka pārskatāmais ražojums, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod uz Savienību, fizikālo un ķīmisko īpašību un lietojumu ziņā ir vienāds ar ražojumu, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū, vai ar ražojumu, kas tiek ražots un pārdots analogajā valstī.

                  (43)

                  Tāpēc Komisija secināja, ka šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

            3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

      3.1.   Dempings

         Analogā valsts

                  (44)

                  Nevienam Ķīnas ražotājam eksportētājam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts tirgus ekonomikas režīms. Normālo vērtību visiem ražotājiem eksportētājiem nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).

                  (45)

                  Iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanās par analogo valsti tika izraudzītas Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”). Paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu Komisija ierosināja par analogo valsti atkal izmantot ASV un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes.

                  (46)

                  Komisija meklēja sadarbības iespējas citās potenciālās analogās valstīs, sazinājās ar zināmajiem volframa karbīda ražotājiem Japānā un Kanādā un aicināja tos sniegt vajadzīgo informāciju. Komisija sazinājās ar Izraēlas, Japānas, ASV, Kanādas, Korejas Republikas, Indijas un Krievijas Federācijas iestādēm un aicināja tās sniegt informāciju par volframa karbīda ražošanu savās attiecīgajās valstīs. Komisija saņēma informāciju no Kanādas, Japānas un ASV par aptuveni 20 zināmiem līdzīgā ražojuma ražotājiem šajās valstīs, ar kuriem tā sazinājās un kurus tā aicināja sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai viens ražotājs ASV un viens ražotājs Japānā pieteicās un sniedza pieprasīto informāciju.

                  (47)

                  Abi tirgi – ASV un Japānā – bija līdzīgi vietējo ražotāju skaita ziņā, tajos nebija spēkā antidempinga pasākumi un tajos ienāca ievērojami importa apjomi no Ķīnas. Tas liecināja, ka abi tirgi bija konkurētspējīgi.

                  (48)

                  Tomēr Japānas ražotājs PIP laikā vietējā tirgū pārdeva tikai niecīgus līdzīgā ražojuma daudzumus, savukārt ASV ražotājs PIP laikā vietējā tirgū pārdeva ievērojamus daudzumus.

                  (49)

                  Lai gan vairākas personas atzīmēja, ka ražotājs ASV bija saistīts ar Savienības ražošanas nozari, šis fakts nav šķērslis, lai izraudzītos ASV par analogo valsti. Neviena persona nesniedza pierādījumus, ka šajā lietā šī saikne ir ietekmējusi iekšzemes cenas ASV un ka tādējādi ASV nav piemērota analogā valsts.

                  (50)

                  Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka nav ņemtas vērā ASV izmantotās ražošanas metodes, īpaši tas, vai volframa karbīds tika ražots no neapstrādātām izejvielām vai no metāllūžņiem (kā izklāstīts 33. apsvērumā). Šīs personas apgalvoja, ka šīs atšķirīgās ražošanas metodes ietekmēja pieprasījumu un cenas ASV tirgū, kas būtu jāņem vērā. Turklāt tās apgalvoja, ka cenas ASV bija īpaši augstas, ņemot vērā to, ka ASV ražotājiem bija līgumi par augstām cenām ar ASV armiju.

                  (51)

                  Kā jau minēts 34. apsvērumā, volframa karbīdam, kas ražots no neapstrādātām izejvielām, un volframa karbīdam, kas ražots no metāllūžņiem, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un lietojums. Tāpēc arī ASV ražošanas procesā nenodalīja volframa karbīdu, kas ražots no neapstrādātām izejvielām, un volframa karbīdu, kas ražots no metāllūžņiem. Papildus tam izmeklēšanā konstatēja, ka ražošanas process neietekmēja pieprasījumu un cenas.

                  (52)

                  Turklāt, tā kā, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā savākto informāciju, volframa karbīdu patiešām izmanto militāriem lietojumiem, netika iegūti pierādījumi par to, ka sadarbība ar valdību bija ietekmējusi analogā tirgus ražotāja ražojumu iekšzemes cenu.

                  (53)

                  Visbeidzot, šīs ieinteresētās personas neierosināja nevienu alternatīvu analogo valsti.

                  (54)

                  Tāpēc tika noraidīti argumenti, kuros bija apšaubīta ASV kā analogas valsts piemērotība.

                  (55)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, ņemot vērā daudzumus, ko ražotāji izvēles laikā potenciālajās analogajās valstīs pārdeva vietējos tirgos, ņemot vērā to, ka ASV tika izmantota par analogo valsti arī sākotnējā izmeklēšanā, un to, ka Komisija nesaņēma nekādas piezīmes no ieinteresētajām personām, kas varētu būt par pamatu, lai apšaubītu ASV kā analogās valsts piemērotību, ASV tika atzītas par piemērotu analogo valsti.

                  (56)

                  Ieinteresētās personas tika informētas par šo izvēli. Piezīmes netika saņemtas.

         Normālā vērtība

                  (57)

                  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, ko analogās valsts ražotājs pārdeva vietējā tirgū, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijis reprezentatīvs. Šis pārdošanas apjoms tika uzskatīts par reprezentatīvu, ja kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem atbilda vismaz 5 % no kopējā Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kā noteikts turpmāk 111. apsvērumā. Tādējādi analogās valsts ražotāja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs.

                  (58)

                  Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai līdzīgais ražojums, kas tika pārdots vietējā tirgū, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabls un uzskatāms par pārdotu parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam.

                  (59)

                  Līdzīgā ražojuma rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma, tāpēc normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai rentablajos darījumos.

         Eksporta cena

                  (60)

                  Kā minēts iepriekš 21. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ eksporta cena tika balstīta uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., uz Eurostat informāciju, to salīdzinot ar datiem, kas saņemti no lietotājiem, kuri importēja volframa karbīdu no Ķīnas.

                  (61)

                  Eksports no Ķīnas tika veikts gan saskaņā ar ievešanas pārstrādei procedūru (12) (“IEP”), gan saskaņā ar parasto režīmu. Kā parādīts 111. apsvērumā, tā kā eksports, kas tika veikts parastā režīmā, veidoja tikai 0,1 % no Savienības tirgus daļas PIP laikā, to uzskatīja par nenozīmīgu un aprēķinus veica, izmantojot eksporta cenu tikai IEP procedūrā.

         Salīdzinājums

                  (62)

                  Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pārskatīšanas pieprasījumu, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta izmaksām (iekšzemes un jūras pārvadājumu) un eksporta nodokli 5 % apmērā (atcelts 2015. gada maijā) saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

                  (63)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas ražotājiem ir salīdzinošā konkurētspējas priekšrocība, ņemot vērā izejvielas, proti, APV, cenu, un tādējādi zemākas ražošanas izmaksas. Šis apgalvojums tika atkārtots arī pēc informācijas izpaušanas. Tās arī apgalvoja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem esot efektīvāka ražošana un apjomradīti ietaupījumi. Šie elementi būtu jāņem vērā, aprēķinot dempinga starpību.

                  (64)

                  Kā norādīts iepriekš 21. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportēju grupām nesniedza Komisijai atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt neviena no ieinteresētajām personām nesniedza pierādījumus, kas apstiprinātu viņu apgalvojumu. Tādējādi nevarēja novērtēt šķietamo salīdzinošo konkurētspējas priekšrocību Ķīnas ražotāju ražošanas procesā, salīdzinot ar analogās valsts ražotāju. Tāpēc arguments tika noraidīts.

                  (65)

                  Pēc informācijas izpaušanas vairāki lietotāji apgalvoja, ka kvalitātes atšķirības attiecībā uz lietojumiem, ražošanas izmaksas un pārdošana ir jāņem vērā, aprēķinot dempinga starpību un kaitējuma apmēru.

                  (66)

                  Šajā sakarā, kā paskaidrots iepriekš 34. un 37. apsvērumā, trim ražojumu veidiem ir līdzīgas fizikālās un ķīmiskās īpašības un līdzīgi lietojumi. Turklāt, kā norādīts 21. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nevarēja, cita starpā, novērtēt viņu ražoto ražojumu veidu, to kvalitātes un galalietošanas atšķirības, izmaksu struktūru un pārdošanas cenas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                  (67)

                  Turklāt pēc informācijas izpaušanas vairāki lietotāji apgalvoja, ka, neizmantojot produktu kontroles numurus, Komisija esot atkāpusies no savas ierastās prakses.

                  (68)

                  Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka nav nepieciešams izmantot dažādus produktu kontroles numurus nolūkā atšķirt ražojuma veidus, lai aprēķinātu, inter alia, dempinga starpības.

                  (69)

                  Pašreizējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka nav bijuši nekādi ar faktiem saistīti apstākļi, kas būtu attaisnojuši novirzi no sākotnējās metodes. Turklāt, tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, kā paskaidrots 21. apsvērumā, nebija iespējams veikt ražojuma veidu salīdzinājumu, proti, salīdzinot ražojumu, ko ražo un pārdod analogajā tirgū, un ražojumu, ko eksportē no Ķīnas uz Savienību. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

         Dempinga starpība

                  (70)

                  Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos.

                  (71)

                  Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, pārsniedza 40 %.

                  (72)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju ražošanas pārorientēšanu, lai ražotu lejupējus ražojumus, esot ļoti maz ticams, ka Ķīnas ražotāji pārdos par dempinga cenām.

                  (73)

                  Būtu jānorāda, ka dempinga starpība, kas noteikta iepriekš 71. apsvērumā, bija saskaņā ar metodi, kas definēta pamatregulas 2. pantā. Neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās un nesniedza attiecīgo informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu dempinga starpības. Attiecīgās personas arī nesniedza parādījumus, kas apstiprinātu viņu apgalvojumu. Apgalvojums tika noraidīts.

                  (74)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka dati, kas tika pieprasīti no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un analogās valsts ražotāja, bija nepilnīgi un tos nevarēja izmantot, lai veiktu pienācīgu ražojuma veida analīzi. Tās apgalvoja, ka datus būtu bijis jāvāc par ražojuma veidu.

                  (75)

                  Šis apgalvojums netika pamatots. Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, kas tika veiktas attiecībā uz to pašu ražojumu, šajā izmeklēšanā noteica, ka volframa karbīda veidu/kvalitātes atšķirībām nav ievērojamas ietekmes uz izmaksām un cenām. Attiecīgās ieinteresētās personas arī nesniedza pierādījumus, kuri norādītu uz šādu ievērojamu cenu atšķirību starp dažādajiem ražojumu veidiem/kvalitāti. Turklāt, kā norādīts 21. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc Komisija nevarēja noskaidrot ražojumu veidus, kurus ražoja Ķīnas ražotāji eksportētāji, un ietekmi uz izmaksām un cenām. Apgalvojums tika noraidīts.

            3.2.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

                  (76)

                  Lai noteiktu dempinga atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, tika analizēti šādi elementi: i) ražošana, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, ii) izejvielu uzkrāšana un eksporta nodoklis par volframa koncentrātu un iii) Ķīnas eksports un Savienības tirgus pievilcīgums, iv) patēriņa pārmaiņas Ķīnā un tās citos galvenajos eksporta tirgos.

            3.2.1.   Ražošana, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

                  (77)

                  Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, ražošana, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un pamatojoties uz šādiem avotiem: i) informācija, kas tika savākta ražotāju eksportētāju atlases veidošanas laikā, ii) informācija, kas tika sniegta pārskatīšanas pieprasījumā (pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja zināšanām par tirgu), un iii) publiski pieejamā informācija, t. i., Metal Bulletin, izdevums, kas specializējas tirgus informācijas jomā par globālajiem tērauda, krāsaino metālu un metāllūžņu tirgiem.

                  (78)

                  PIP laikā volframa karbīda ražošanu Ķīnā lēsa aptuveni 30 000 t, ražošanas jaudu – no 42 000 līdz 50 000 t un līdz ar to neizmantoto jaudu – no 12 000 līdz 20 000 t. Tādējādi lēstā neizmantotā jauda PIP laikā veidoja 94–156 % no patēriņa Savienībā (kā noteikts 107. apsvērumā).

            3.2.2.   Izejvielu uzkrāšana un eksporta nodoklis par volframa koncentrātu

                  (79)

                  Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju (13), Komisija konstatēja, ka PIP laikā un pēc tā Ķīna glabāja izejvielu (t. i., APV un volframa koncentrātu) krājumus, no kuriem varētu saražot vairāk nekā 25 000 t volframa karbīda un kas tādējādi rada ievērojamu apjomu, kurš ir pieejams īstermiņā. Izmeklēšana neatklāja norādes, kas liecinātu, ka pasaulē palielinājies pieprasījums, lai no šīm izejvielām ražotu volframa karbīdu.

                  (80)

                  Turklāt ĶTR kontrolē 60 % no pasaules volframa rūdas rezervēm un vienlaikus uzliek eksporta nodokli (20 %) volframa koncentrātam (14).

            3.2.3.   Ķīnas eksports un Savienības tirgus pievilcīgums

                  (81)

                  Ķīnas eksporta apjomi un Savienības tirgus pievilcīgums tika noteikts, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un pamatojoties uz šādiem avotiem: i) Ķīnas eksporta statistikas datubāze, ii) Eurostat informācija, to salīdzinot ar datiem, kas saņemti no lietotājiem, kuri importēja volframa karbīdu no Ķīnas, kā aprakstīts 106. apsvērumā, iii) informācija, kas tika savākta ražotāju eksportētāju atlases veidošanas laikā, iv) informācija par Ķīnas tūlītējā tirgus cenām, kas savākta izmeklēšanas laikā un v) Ķīnas cenu piedāvājums Japānai, kas iegūts izmeklēšanas laikā.

                  (82)

                  Galvenie zināmie Ķīnas ražotāji eksportētāji eksportēja aptuveni 20 % no savas pārskatāmā ražojuma produkcijas, un eksporta uz Savienību un uz citām trešām valstīm (Japānu, Korejas Republiku, ASV utt.) attiecība bija aptuveni 1:3.

                  (83)

                  Turklāt Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksports uz citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.

                  (84)

                  Neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, Ķīna joprojām bija lielākā volframa karbīda eksportētājvalsts uz Savienību. Patiesi, PIP laikā pārskatāmā ražojuma importa apjoms no Ķīnas bija piecas reizes lielāks nekā 2012. gadā (jeb 406 %) un veidoja Savienības tirgus daļas kāpumu 6,9 procentpunktu apmērā (kā noteikts 109. apsvērumā; no 2,0 % 2012. gadā līdz 8,9 % PIP laikā). Tas liecina par pastāvīgu Ķīnas interesi par Savienības tirgu. Savienība ir Ķīnas otrais lielākais volframa karbīda eksporta tirgus pēc Japānas.

                  (85)

                  Lai novērtētu Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā, Ķīnas eksporta cenas uz Savienību tika salīdzinātas ar Ķīnas iekšzemes cenām un Ķīnas eksporta cenām uz citām trešām valstīm.

                  (86)

                  Vidējās Ķīnas iekšzemes cenas PIP laikā bija līdz 19 % zemākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz Savienību.

                  (87)

                  Vidējās Ķīnas vietējās cenas, kas PIP laikā tika prasītas citos trešo valstu tirgos, bija līdz pat 25 % zemākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz Savienību.

                  (88)

                  Tas, ka PIP laikā Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksporta cenas uz Savienības tirgu ir bijušas augstākas par Ķīnas iekšzemes cenām un tās eksporta cenām uz citiem trešo valstu tirgiem, ir stabila norāde, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

                  (89)

                  Papildus tam būtu jānorāda, ka pat tad, ja nebūtu noteikti antidempinga maksājumi citās trešās valstīs, Savienība joprojām ir Ķīnas otrais lielākais volframa karbīda eksporta tirgus aiz Japānas, kā norādīts iepriekš 84. apsvērumā. Turklāt vairāki lietotāji savās piezīmēs pēc informācijas izpaušanas piekrita tam, ka Ķīnas ražojums vienmēr būs pieprasīts Savienības tirgū.

                  (90)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, Savienības tirgus pievilcīguma līmenis Ķīnas ražotājiem ir diezgan zems. Šīs personas apgalvoja, ka to apstiprina tas, ka pēdējos desmit gados Ķīnas ražotāji eksportētāji nav izmantojuši apiešanas vai absorbcijas metodes, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nav ievērojami palielinājuši savas eksporta vai tirgus daļas Savienības tirgū vai nav samazinājuši savas eksporta cenas uz Savienību.

                  (91)

                  Lai gan apiešanas vai absorbcijas prakse ir derīgi rādītāji, kas liecina, vai konkrētiem ražotājiem eksportētājiem, neraugoties uz spēkā esošiem pasākumiem, ir interese par konkrētu tirgu, tie nav nepieciešami, nosakot šāda tirgus pievilcīgumu trešo valstu eksportam. Pārējos šo personu apgalvojumus nevarēja apstiprināt ar konstatējumiem, kas gūti šajā izmeklēšanā, kurā, kā paskaidrots turpmāk 109. un 114. apsvērumā, tika noteikts, ka attiecīgajā periodā pieauga Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļa un samazinājās viņu eksporta cenas uz Savienību. Tāpēc arguments tika noraidīts.

                  (92)

                  Vairākas personas apgalvoja, ka citos tirgos nav spēkā antidempinga maksājumi volframa karbīdam, tāpēc nav ticams, ka daļa no šīs neizmantotās jaudas tiktu izmantota eksporta palielināšanai uz Savienību, ja pasākumus atceltu.

                  (93)

                  Pirmkārt, Ķīnas ražotāji eksportētāji jau varēja eksportēt uz šim citām, trešām valstīm, kurās nav ieviesti antidempinga maksājumi. Otrkārt, kā norādīts iepriekš 107. apsvērumā, attiecīgajā periodā patēriņš Savienības tirgū palielinājās par 15 %. Treškārt, kā paskaidrots turpmāk 111. un 112. apsvērumā, importa lielākā daļa no ĶTR tika veikta saskaņā ar IEP procedūru (bez nodokļiem); tas attiecīgajā periodā palielinājās par 477 %. Tāpēc, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti, visticamāk, Ķīnas eksports uz ES palielināsies. Arguments tika noraidīts.

            3.2.4.   Patēriņa pārmaiņas Ķīnā un tās citos galvenajos eksporta tirgos

                  (94)

                  Attiecībā uz iespējamām iekšzemes patēriņa pārmaiņām Ķīnā izmeklēšanā nekonstatēja elementus, kas liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu, kas Ķīnā varētu notikt tuvā nākotnē. Pēc Ķīnas volframa karbīda eksporta pieauguma uz Savienību (406 %) un citām trešām valstīm (10 %) (kā paskaidrots iepriekš 83. un 84. apsvērumā) Komisija secināja, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnā nevarētu absorbēt pieejamo neizmantoto jaudu.

                  (95)

                  Attiecībā uz iespējamām patēriņa pārmaiņām citos galvenajos Ķīnas eksporta tirgos (Japāna, Korejas Republika un ASV) izmeklēšanā nekonstatēja elementus, kas liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu šajos tirgos. Ķīnas eksporta apjoma pieaugums uz šīm valstīm attiecīgajā periodā bija 8 %, tomēr Ķīnas eksporta apjomi uz ASV tajā pašā periodā samazinājās par 35 %. Ņemot vērā to, ka Ķīna ir galvenais volframa ražotājs pasaulē (kā paskaidrots turpmāk 192. apsvērumā) un pat ja nav zināmi vietējās ražošanas un importa dati par šīm valstīm, Komisija secināja, ka šie tirgi nevarētu absorbēt tās neizmantotās jaudas ievērojamu apjomu, kas pieejama Ķīnā.

            3.2.5.   Secinājums

                  (96)

                  Apkopojot var secināt, ka dempinga starpība, kas noteikta PIP, ievērojamā neizmantotā jauda, kas pieejama Ķīnā, un konstatētais Savienības tirgus pievilcīgums liecina, ka, visticamāk, dempings turpināsies, ja pasākumi tiks atcelti, un Savienības tirgū ievērojamos daudzumos ienāks eksports par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ir dempinga turpināšanās iespējamība, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi.

            4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

      4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                  (97)

                  Savienībā līdzīgo ražojumu ražo deviņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, no kuriem seši uzņēmumi ražo un pārdod brīvajā tirgū, savukārt pārējie trīs uzņēmumi volframa karbīdu ražo lielākoties kā izejvielu lejupējiem ražojumiem (“pašu vajadzībām”). Tiek uzskatīts, ka tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

                  (98)

                  Viens lietotājs uzsvēra to, ka viens Savienības ražotājs, pārdodot savus ražojumus Savienībā, izmanto atšķirīgu KN kodu (8101 10 00), kas nav ietverts šajā izmeklēšanā. Tāpēc tas nozīmējot, ka šim Savienības ražotājam nevajadzētu ietilpt Savienības ražošanas nozarē, kas definēta 97. apsvērumā.

                  (99)

                  KN kodi, kas tiek izmantoti, pārdodot ražojumus Savienībā, nav būtiski pārskatāmā ražojuma un Savienības ražošanas nozares definēšanai. Būtiski ir tas, vai ražojums, ko ražojuši Savienības ražotāji, atbilst pārskatāmā ražojuma definīcijai, kas iekļauta 31. apsvērumā. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šā Savienības ražotāja ražotais ražojums patiesi atbilst minētajai definīcijai. Līdz ar to šis Savienības ražotājs ietilpst Savienības ražošanas nozarē, kas definēta 97. apsvērumā.

            4.2.   Patēriņš Savienībā

                  (100)

                  Kā minēts 97. apsvērumā, daži Savienības ražotāji pārskatāmo ražojumu lielākoties ražo pašu vajadzībām kā primāro izejvielu dažādu lejupēju ražojumu ražošanai, tāpēc pašpatēriņš un brīvā tirgus patēriņš tika analizēts atsevišķi.

                  (101)

                  Kaitējuma analīzē ir svarīgi nošķirt pašpatēriņu un patēriņu brīvā tirgū, jo ražojumi, kas paredzēti pašu vajadzībām, nav tieši pakļauti konkurencei ar importa ražojumiem un transfertcenas tiek noteiktas grupās atbilstoši dažādai cenu politikai, tāpēc tās nav uzticamas. Turpretī ražojumi, kas paredzēti brīvam tirgum, tieši konkurē ar importēto pārskatāmo ražojumu, un cenas ir brīvā tirgus cenas.

                  (102)

                  Pamatojoties uz datiem, kas iegūti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, un pieprasījuma iesniedzēja attiecībā uz Savienības ražošanas nozares kopējo darbību (pašpatēriņa un brīvā tirgus), Komisija noteica, ka aptuveni 31 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā bija paredzēts pašpatēriņam.

                  (103)

                  Turklāt brīvajā tirgū Savienības ražošanas nozare ražo saskaņā ar parastiem līgumiem (Savienības ražošanas nozarei pieder izejviela) un saskaņā ar apstrādes līgumiem (volframa karbīda pircējam pieder izejviela; tas maksā apstrādes maksu Savienības ražotājiem par izejvielas pārvēršanu volframa karbīdā). Apstrādes līgumus izmanto pārstrādes darbībām, jo pircēji Savienības ražošanas nozarei piegādā metāllūžņus apstrādei. PIP laikā 23 % no kopējā ražošanas apjoma tika saražoti saskaņā ar apstrādes līgumu, no kā aptuveni 89 % bija paredzēti Savienības tirgum. Līdz ar to parastā ražošana brīvajam tirgum veido aptuveni 46 % no kopējās ražošanas.

            4.2.1.   Pašpatēriņš

                  (104)

                  Komisija noteica pašpatēriņu Savienībā, pamatojoties uz tiem datiem par visiem zināmajiem Savienības ražotājiem, kuri attiecas uz pašu vajadzībām paredzēto izmantošanu un pārdošanu Savienības tirgū. Pamatojoties uz šo informāciju, pašpatēriņš Savienībā mainījās šādi.

                     1. tabula

                     Pašpatēriņš

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Pašpatēriņš (t)

                              2 249

                              2 461

                              2 599

                              2 653

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 118

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasījuma iesniedzēja un Eurostat sniegtā informācija.

                  (105)

                  Attiecīgajā periodā pašpatēriņš Savienībā palielinājās par 18 %, PIP laikā sasniedzot 2 653 t.

            4.2.2.   Patēriņš brīvajā tirgū

                  (106)

                  Komisija noteica patēriņu Savienības brīvajā tirgū, pamatojoties uz: a) visu zināmo Savienības ražotāju brīvā tirgus pārdošanas apjomu Savienībā un b) kopējo importa apjomu uz Savienību, ko norādījis Eurostat. Attiecībā uz ĶTR Eurostat norādītie importa apjomi tika pārskatīti, ņemot vērā lietotāju, kas sadarbojās, pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, jo salīdzinājumā ar Eurostat tie norādīja lielākus importa apjomus.

                  (107)

                  Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienības brīvajā tirgū mainījās šādi.

                     2. tabula

                     Patēriņš brīvajā tirgū

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Patēriņš brīvajā tirgū (t)

                              11 151

                              11 778

                              13 815

                              12 814

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 106

                                 124

                                 115

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

                  (108)

                  Savienības patēriņš brīvajā tirgū no 2012. līdz 2014. gadam palielinājās par 24 % un tad PIP laikā samazinājās par 7 % salīdzinājumā ar 2014. gadu, veidojot 12 814 t. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš brīvajā tirgū palielinājās par 15 %.

            4.3.   Imports no attiecīgās valsts

      4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

                  (109)

                  Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz pārskatītajiem Eurostat datiem, ņemot vērā lietotāju, kas sadarbojās, pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, jo salīdzinājumā ar Eurostat tie kopumā norādīja lielākus importa apjomus, kā minēts arī 106. apsvērumā. Imports no attiecīgās valsts Savienībā mainījās šādi.

                     3. tabula

                     Importa apjoms un tirgus daļa

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Imports no Ķīnas (t)

                              225

                              303

                              905

                              1 140

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 135

                                 402

                                 506

                              Ķīnas tirgus daļa (%)

                              2,0

                              2,6

                              6,6

                              8,9

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 127

                                 325

                                 441

                                 Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (110)

                  Attiecīgajā periodā imports no ĶTR ievērojami palielinājās. PIP laikā no ĶTR tika importētas 1 140 t, kas vairāk nekā piecas reizes pārsniedza importa apjomu no ĶTR attiecīgā perioda sākumā (225 t). Importa apjoma kāpums pārsniedza patēriņa kāpumu, tāpēc Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 6,9 procentpunktiem, proti, no 2,0 % 2012. gadā līdz 8,9 % PIP laikā.

            4.3.1.1.   Importa režīmi

                  (111)

                  Attiecīgais apjoms no ĶTR tika importēts saskaņā ar parasto režīmu un IEP procedūru, kā parādīts turpmāk.

                     4. tabula

                     Importa apjoms un tirgus daļa pēc importa režīma

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                                 Parastais importa režīms

                              Imports no Ķīnas (t)

                              29

                              8

                              10

                              10

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 27

                                 34

                                 33

                              Ķīnas tirgus daļa (%)

                              0,3

                              0,1

                              0,1

                              0,1

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 25

                                 28

                                 29

                                 Ievešanas pārstrādei process

                              Imports no Ķīnas (t)

                              196

                              295

                              895

                              1 131

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 151

                                 457

                                 577

                              Ķīnas tirgus daļa (%)

                              1,8

                              2,5

                              6,5

                              8,8

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 143

                                 369

                                 502

                                 Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (112)

                  Gandrīz viss imports no ĶTR tika veikts saskaņā ar IEP procedūru; attiecīgajā periodā tas pieauga gandrīz piecas reizes apjoma izteiksmē. Imports, kas tika importēts saskaņā ar parasto režīmu, visā attiecīgajā periodā bija nenozīmīgs (zem 0,1 % tirgus daļas) un tam bija lejupvērsta tendence.

            4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

                  (113)

                  Komisija noteica Ķīnas importa cenu tendences, pamatojoties uz Eurostat datiem, ņemot vērā arī pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, kuras snieguši lietotāji, kas sadarbojās. Importa apjomi no ĶTR, kas tika importēti saskaņā ar parasto importa režīmu bija nenozīmīgi, tāpēc tie netika ņemti vērā, nosakot vidējo importa cenu un aprēķinot cenu samazinājumu.

                  (114)

                  Importa vidējā cena no ĶTR uz Savienību manījās šādi:

                     5. tabula

                     Importa cenas (EUR/t) attiecībā uz IP

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Ķīnas importa cenas (EUR/t)

                              39 418

                              35 465

                              34 414

                              33 327

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 90

                                 87

                                 85

                                 Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (115)

                  Attiecīgajā periodā tā ražojuma vidējā cena, kas tika importēts saskaņā ar IEP procedūru, kopumā saruka par 15 %. Šī cenu samazināšanās notika pēc tam, ka samazinājās izejvielu cenas.

                  (116)

                  Pamatojoties uz informāciju, kuru sniedza lietotāji, kas sadarbojās, un importa režīmiem, ko izmantoja importam no ĶTR, viss pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR tiek veikts saskaņā ar parastiem līgumiem. Tāpēc un taisnīgas salīdzināšanas vajadzībām cenu samazinājuma aprēķinā netika ņemts vērā apjoms, ko Savienības ražošanas nozare pārdeva saskaņā ar apstrādes līgumiem. Turklāt, kā minēts 113. apsvērumā, imports, kas tika veikts saskaņā ar parasto režīmu, visā attiecīgajā periodā bija nenozīmīgs un līdz ar to netika ņemts vērā. Tāpēc samazinājuma aprēķins pamatojās tikai uz IEP procedūras importa cenām.

                  (117)

                  Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

                              —

                              Savienības ražotāju saskaņā ar parastiem līgumiem pārdotā volframa karbīda vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un

                              —

                              importa atbilstošās vidējās svērtās cenas, kas iegūtas no Eurostat, ņemot vērā arī pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, kuras snieguši lietotāji, kas sadarbojās, ar atbilstošām korekcijām, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas.

                  (118)

                  Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās cenas PIP laikā un vidēji bija 13,2 %. Šajā aprēķinā ņemts vērā tas, ka PIP laikā no ĶTR netika importēti pulveri, kas iegūti, izmantojot cinka atgūšanas procesu, tāpēc tie tika izslēgti.

            4.4.   Imports no citām trešām valstīm

                  (119)

                  Importa apjoms Savienībā no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti, atspoguļots turpmākajā tabulā. Daudzums un cenu tendence pamatojas uz Eurostat datiem un aptver visus importa režīmus (parastais režīms, ievešanas pārstrādei process un izvešanas pārstrādei process). Lielākā daļa importa apjoma no trešām valstīm tiek importēta saskaņā ar parasto režīmu.

                     6. tabula

                     Imports no citām trešām valstīm

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Imports (t)

                              1 896

                              1 402

                              1 724

                              1 359

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 74

                                 91

                                 72

                              Tirgus daļa (%)

                              17,0

                              11,9

                              12,5

                              10,6

                              ASV tirgus daļa (%)

                              4,2

                              2,8

                              4,7

                              4,8

                              Vidējā cena (EUR/t)

                              54 525

                              52 342

                              40 543

                              39 878

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 96

                                 74

                                 73

                              Dienvidkorejas tirgus daļa (%)

                              1,4

                              2,3

                              2,0

                              2,4

                              Vidējā cena (EUR/t)

                              49 249

                              38 022

                              39 256

                              41 316

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 77

                                 80

                                 84

                              Vjetnamas tirgus daļa (%)

                              1,3

                              1,0

                              1,1

                              0,9

                              Vidējā cena (EUR/t)

                              44 633

                              35 110

                              36 869

                              37 352

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 79

                                 83

                                 84

                                 Avots: Eurostat.

                  (120)

                  Attiecīgajā periodā importa kopapjoms no trešām valstīm samazinājās par 28 %. Importa tendence neatbilda vispārējai tirgus tendencei, ko izraisīja augošais patēriņš, kā aprakstīts 108. apsvērumā. Tikai 2014. gadā importa apjoms salīdzinājumā ar 2013. gadu palielinājās par 23 %, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 21 % salīdzinājumā ar 2014. gadu. Tādējādi šā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 17,0 % līdz 10,6 %.

                  (121)

                  ASV un Dienvidkorejā nebija vērojama šī vispārējā tendence, un attiecīgajā periodā to tirgus daļa nedaudz palielinājās, tomēr PIP laikā tā nokrita līdz zemākajam līmenim salīdzinājumā ar Ķīnas importu. Turklāt vidējā importa cena no ASV un Dienvidkorejas attiecīgajā periodā samazinājās, tomēr tā pastāvīgi bija virs tā Ķīnas importa vidējās pārdošanas cenas, kas tika importēts saskaņā ar IEP procedūru.

            4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

      4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

                  (122)

                  Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                  (123)

                  Kā minēts 97. apsvērumā, Savienības ražošanas nozari veido deviņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupa, no kuriem seši uzņēmumi ražo un pārdod brīvajā tirgū, savukārt pārējie trīs uzņēmumi lielākoties ražo pašu vajadzībām. Trīs Savienības ražotāji, kas darbojas brīvajā tirgū, un trīs ražotāji, kas ražo pašpatēriņa tirgum, ir lejupēji integrēti. Turklāt, kā norādīts 22. apsvērumā, Komisija, lai noteiktu iespējamo kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nolēma izmeklēt visus sešus Savienības ražotājus, kas darbojas brīvajā tirgū.

                  (124)

                  Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus visai Savienības ražošanas nozarei, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus vienīgi atlasītajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz datiem, kuri ietverti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, kas tika pārbaudīti. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                  (125)

                  Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

                  (126)

                  Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības vidējās izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

                  (127)

                  Saistībā ar dažiem makroekonomiskajiem rādītājiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo tirgu un pašpatēriņa tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Šie faktori ir šādi: pārdošana un tirgus daļa Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visu darbību, tostarp izmantošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visas darbības, gan tad, ja ražojumi ir paredzēti pašu vajadzībām, gan tad, ja tie pārdoti brīvā tirgū. Šie faktori ir šādi: ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām, nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem ir nodrošināta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai noteiktu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pilnu ainu, jo konkrētos datus nevar nodalīt atsevišķi starp pārdošanu pašpatēriņa tirgū un brīvajā tirgū.

                  (128)

                  Attiecībā uz dažiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (vienības vidējā cena, vienības vidējās izmaksas un rentabilitāte) analīzē tika nošķirti parastie un apstrādes līgumi. Tas tika darīts tāpēc, ka apstrādes līgumos nav iekļautas izejvielu izmaksas un cenas faktiski ir pārvēršanas maksa.

                  (129)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka apstrādes darbība nebūtu jāietver izmeklēšanā, argumentējot, ka, tā kā pircējs ir izejvielu īpašnieks, nav skaidrs, kas ir faktiskais ražotājs. Turklāt tika apgalvots, ka apstrādes ražošanas izmaksas ir zemākas par parastās ražošanas izmaksām, kuras gadījumā Savienības ražošanas nozare joprojām ir izejvielu īpašnieks (jo izejvielas izmaksas nav iekļautas apstrādes līgumos), un ka kaitējuma analīzē nebūtu jājauc abi darījumdarbības modeļi.

                  (130)

                  Izmeklēšanā atklāja, ka Savienības ražotāju ražošanas procesā nevar nošķirt volframa karbīdu, kas ražots saskaņā ar parastiem līgumiem, no volframa karbīda, kas ražots saskaņā ar apstrādes līgumiem. Pircēji nezinās, vai volframa karbīds, kuru tie saņēmuši, ir iegūts no metāllūžņiem vai neapstrādātām izejvielām. Tikai cinka atgūšanas procesā izmanto partijas, un šajā gadījumā pircējs saņem volframa karbīdu, kas ražots no paša metāllūžņiem. Tomēr apjomi, kas ražoti cinka atgūšanas procesā saskaņā ar apstrādes līgumiem, bija ļoti mazi (mazāki par 3 %) salīdzinājumā ar kopējo Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu attiecīgajā periodā. Tāpēc šajā procesā saražotie daudzumi saskaņā ar apstrādes līgumu neizkropļo Savienības ražošanas vispārējo novērtējumu. Turklāt apstrādes ražošanas daļa kopējā Savienības ražošanā katru gadu atšķiras atkarībā no izejvielu pieejamības tirgū.

                  (131)

                  Attiecībā uz ražošanas izmaksām apstrādē un ražošanas izmaksām parastajā ražošanā tas nav iemesls, lai izslēgtu apstrādes darbību no kaitējuma analīzes. Katrā gadījumā šī atšķirība ir atspoguļota analīzē. Tāpēc prasība par to, ka apstrāde nebūtu jāietver izmeklēšanā, tiek noraidīta.

            4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

      4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                  (132)

                  Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums mainījās šādi.

                     7. tabula

                     Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Ražošanas apjoms (t)

                              12 667

                              13 903

                              15 068

                              14 668

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 110

                                 119

                                 116

                              Ražošanas jauda (t)

                              19 225

                              20 100

                              21 245

                              21 565

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 105

                                 111

                                 112

                              Jaudas izmantojums (%)

                              66

                              69

                              71

                              68

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 105

                                 108

                                 103

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija.

                  (133)

                  Iepriekšējā tabulā atspoguļotajos datos iekļauta gan parastā, gan apstrādes ražošana attiecībā uz no neapstrādātām izejvielām ražotiem ražojumiem un pārstrādātiem ražojumiem.

                  (134)

                  Kopējais ražošanas apjoms no 2012. līdz 2014. gadam palielinājās par 16 % un tad no 2014. gada līdz PIP nedaudz samazinājās (par 3 %), veidojot 14 668 t. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %.

                  (135)

                  Arī ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, PIP laikā sasniedzot 21 565 t. Vairāki Savienības ražotāji arī plāno turpināt palielināt savu ražošanas jaudu nākamajos 3–4 gados.

                  (136)

                  Turklāt jaudas izmantojuma līmenis no 2012. līdz 2014. gadam palielinājās par 8 % un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz samazinājās salīdzinājumā ar 2012. gadu. Kopumā jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot 68 %.

            4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                  (137)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     8. tabula

                     Brīvā tirgus pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Pārdošanas apjoms Savienības brīvajā tirgū (t)

                              9 030

                              10 073

                              11 186

                              10 314

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 112

                                 124

                                 114

                              Tirgus daļa (%)

                              81,0

                              85,5

                              81,0

                              80,5

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 106

                                 100

                                 99

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasījuma iesniedzēja un Eurostat sniegtā informācija.

                  (138)

                  Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū no 2012. līdz 2014. gadam palielinājās par 24 % un tad no 2014. gada līdz PIP samazinājās par 8 %. Kopumā pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %, PIP laikā sasniedzot 10 314 t. Šīs pārmaiņas atbilda Savienības patēriņa kāpumam tajā pašā periodā.

                  (139)

                  Savienības ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū no 2012. līdz 2013. gadam palielinājās par 4,5 procentpunktiem un tad PIP beigās samazinājās par 5 procentpunktiem, veidojot 80,5 %. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās (par 0,5 procentpunktiem).

                  (140)

                  Attiecībā uz pašpatēriņa tirgu apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     9. tabula

                     Pašpatēriņa apjoms un tirgus daļa

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Pašpatēriņš (t)

                              2 249

                              2 461

                              2 599

                              2 653

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 118

                              Tirgus daļa (no pašpatēriņa un brīvā tirgus kopā) (%)

                              17

                              17

                              16

                              17

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 103

                                 94

                                 102

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasījuma iesniedzēja un Eurostat sniegtā informācija.

                  (141)

                  Savienības pārdošanas apjoms pašpatēriņa tirgū (ko veido Savienības ražošanas nozares izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām) attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %, proti, nedaudz virs kopējā patēriņa kāpuma gan pašpatēriņa, gan brīvajā tirgū. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa tirgus daļa, izteikta procentos no kopējā patēriņa (pašpatēriņa un brīvajā tirgū), attiecīgajā periodā saglabājās gandrīz nemainīga (17 %).

            4.5.2.3.   Izaugsme

                  (142)

                  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū atbilda Savienības patēriņa pārmaiņām un attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare saglabāja diezgan stabilu tirgus daļu visā attiecīgajā periodā, izņemot 2013. gadu, kad tā pieauga par 4,5 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2012. gadu.

            4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                  (143)

                  Nodarbinātība un ražīgums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     10. tabula

                     Nodarbinātība un ražīgums

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Nodarbināto skaits

                              681

                              687

                              700

                              704

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 103

                              Ražīgums (t uz nodarbināto)

                              19

                              20

                              22

                              21

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 112

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija.

                  (144)

                  Darbinieku skaits Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 3 % līdz 704 nodarbinātajiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Sakarā ar augstāku ražošanas apjoma pieaugumu ražīgums attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %.

            4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                  (145)

                  Kā minēts 71. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR turpināja ienākt Savienības tirgū par ļoti zemām dempinga cenām.

                  (146)

                  Savienības ražošanas nozare lielā mērā atguvās no iepriekšējās dempinga ietekmes, un spēkā esošie antidempinga pasākumi izrādījās efektīvi. Tādējādi Savienības ražošanas nozare palielināja savu pārdošanas apjomu par 14 %. Tās tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās (par 0,5 procentpunktiem).

            4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

      4.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

                  (147)

                  Savienības ražotāju vidējā svērtā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem saskaņā ar parastiem līgumiem Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     11. tabula

                     Vidējā svērtā vienības pārdošanas cena

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Vidējā svērtā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

                              47 296

                              41 686

                              41 118

                              36 160

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 88

                                 87

                                 76

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (148)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā vienības pārdošanas cena parastiem apjomiem saruka par 24 %. Cenu samazināšanās notika pēc tam, ka samazinājās izejvielu cenas.

                  (149)

                  Savienības ražotāju vidējā svērtā vienības pārvēršanas maksa nesaistītiem pircējiem saskaņā ar apstrādes līgumiem Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     12. tabula

                     Vidējā svērtā vienības pārvēršanas maksa

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Vidējā svērtā vienības pārvēršanas maksa Savienībā (EUR/t)

                              12 792

                              13 497

                              13 669

                              13 452

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 106

                                 107

                                 105

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (150)

                  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā vienības pārvēršanas maksa apstrādes apjomiem palielinājās par 5 %.

                  (151)

                  Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām un pārvēršanas izmaksām – Komisijai bija jāsniedz šie dati indeksos, jo tā ir konfidenciāla komerciālā informācija.

                  (152)

                  Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās vienības ražošanas izmaksas saskaņā ar parastiem līgumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     13. tabula

                     Vidējās svērtās vienības ražošanas izmaksas saskaņā ar parastiem līgumiem

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 82

                                 85

                                 78

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (153)

                  Attiecīgajā periodā vidējās svērtās vienības ražošanas izmaksas parastajā ražošanā saruka par 22 %. Ražošanas izmaksu samazināšanās notika pēc tam, ka samazinājās arī izejvielu cenas.

                  (154)

                  Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārvēršanas izmaksas saskaņā ar apstrādes līgumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     14. tabula

                     Vidējās svērtās pārvēršanas izmaksas saskaņā ar apstrādes līgumiem

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 105

                                 97

                                 99

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (155)

                  Attiecīgajā periodā vidējā svērtā pārvēršanas maksa apstrādē saruka par 1 %.

            4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                  (156)

                  Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     15. tabula

                     Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                              65 626

                              70 243

                              73 736

                              71 898

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 107

                                 112

                                 110

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (157)

                  Vidējās darbaspēka izmaksas no 2012. līdz 2014. gadam palielinājās par 12 % un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 2 % salīdzinājumā ar 2014. gadu. Kopumā attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas palielinājās par 10 %.

            4.5.3.3.   Krājumi

                  (158)

                  Savienības ražotāju krājumu apjoms attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     16. tabula

                     Krājumi

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Krājumi perioda beigās (t)

                              1 201

                              1 095

                              923

                              1 069

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 91

                                 77

                                 89

                              Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%)

                              9

                              9

                              7

                              8

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 91

                                 77

                                 89

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (159)

                  Attiecīgajā periodā krājumu apjoms samazinājās par 11 %. Krājumi veidoja 8 % no ražošanas apjoma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tika konstatēts, ka tie ir parastā līmenī.

            4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                  (160)

                  Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                     17. tabula

                     Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                              2012

                              2013

                              2014

                              PIP

                              Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās kopējās pārdošanas rentabilitāte – parastā un apstrādes ražošana (% no pārdošanas apgrozījuma)

                              11,9

                              16,8

                              13,6

                              11,6

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 140

                                 114

                                 97

                              Naudas plūsma (EUR)

                              63 654 025

                              57 060 905

                              54 583 859

                              40 680 386

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 90

                                 86

                                 64

                              Ieguldījumi (EUR)

                              19 902 447

                              21 890 061

                              25 810 548

                              15 752 867

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 110

                                 130

                                 79

                              Ienākums no ieguldījumiem (%)

                              37,1

                              46,0

                              35,9

                              20,1

                                 Indekss (2012. gads = 100)

                                 100

                                 124

                                 97

                                 54

                                 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                  (161)

                  Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma, ņemot vērā visu Savienības ražošanas nozares darbību (parasto un apstrādes ražošanu). Parastās darbības (77 % no kopējās ražošanas PIP laikā) rentabilitāte bija zemāka nekā apstrādes darbības rentabilitāte. Turklāt būtu jānorāda, ka parastās darbības rentabilitāte bija zemāka par mērķa peļņu 10 % apmērā.

                  (162)

                  Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā bija rentabla, un rentabilitātes līmenis bija svārstīgs. Tādējādi rentabilitāte 2013. gadā salīdzinājumā ar 2012. gadu paaugstinājās par 4,8 procentpunktiem, sasniedzot 16,8 %, un pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā samazinājās par 5,1 procentpunktu līdz 11,6 %. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 0,3 procentpunktiem.

                  (163)

                  Naudas plūsma, kas liecina par Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību, attiecīgajā periodā bija pozitīva. Tomēr tā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās – par 36 %.

                  (164)

                  Ieguldījumi no 2012. līdz 2014. gadam palielinājās par 30 % un tad pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās samazinājās par 39 % salīdzinājumā ar 2014. gadu. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Savienības ražošanas nozares ieguldījumi attiecīgajā periodā pārsniedza EUR 80 milj. Ieguldījumi tika veikti, lai panāktu izejvielu labāku izmantošanu un tādējādi – ražošanas izmaksu samazināšanos, piemēram, šķirošanas operāciju uzlabojumus, uzlabojumus saistībā ar pārstrādes ražotnes sūkšanas darbību un drupināšanas darbību. Turklāt Savienības ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai panāktu atbilstību Savienībā piemērojamajiem vides aizsardzības noteikumiem. Ieguldījumi tika arī veikti, lai uzlabotu efektivitāti, aizstājot no enerģijas patēriņa viedokļa vecu tehnoloģiju ar efektīvāku tehnoloģiju. Turklāt tika veikti ieguldījumi, aizstājot vairākas krāsnis, lai nodrošinātu lielāku elastīgumu, jaucot cietos un mīkstos metāllūžņus, un lai apstrādātu plašāku metāllūžņu klāstu.

                  (165)

                  Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tas bija pozitīvs. 2013. gadā tas palielinājās par 24 % salīdzinājumā ar 2012. gadu un tad pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās samazinājās par 25,9 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 17 procentpunktiem.

            4.5.4.   Secinājums par kaitējumu

                  (166)

                  Ieviestie antidempinga maksājumi palīdzēja Savienības ražošanas nozarei atgūties no iepriekšējā kaitējumu radošā dempinga ietekmes.

                  (167)

                  Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms un tirgus daļa mainījās pozitīvā virzienā, jo Savienības ražošanas nozare spēja sekot līdzi patēriņa pieaugumam. Attiecīgajā periodā palielinājās arī ražošanas apjoms un jaudas izmantojums.

                  (168)

                  Kaitējuma rādītāji saistībā ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību (rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem) attiecīgajā periodā bija pozitīvi. Tomēr naudas plūsmai bija krītoša tendence.

                  (169)

                  Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare atguvās no iepriekšējā dempinga un ka tā nav cietusi no būtiska kaitējuma attiecīgajā periodā pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

            4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

      4.6.1.   Ievadpiezīmes

                  (170)

                  Izmeklēšana apliecināja, ka imports no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika veikts par dempinga cenām un ka bija dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti.

                  (171)

                  Tā kā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika novērtēts, vai ir kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti.

                  (172)

                  Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi elementi: i) neizmantotā jauda un izejvielu uzkrāšana ĶTR ii) iespējamie pārskatāmā ražojuma Ķīnas izcelsmes importa cenu līmeņi uz Savienības tirgu un iii) to ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

            4.6.2.   Neizmantotā jauda un izejvielu uzkrāšana ĶTR

                  (173)

                  Kā paskaidrots 78. apsvērumā, Ķīnā ir ievērojama neizmantotā jauda, lai ražotu volframa karbīdu, ko var lēst 12 000 līdz 20 000 t apmērā un kas veido 94 % līdz 156 % no Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                  (174)

                  Turklāt, kā minēts 79. apsvērumā, ĶTR ir uzkrātas volframa karbīda izejvielas (t. i., APV un volframa koncentrāti), no kā ļoti īsā laika posmā varētu saražot vairāk nekā 25 000 t volframa karbīda.

                  (175)

                  Ja netiks noteikti antidempinga pasākumi, neizmantotā jauda apvienojumā ar uzkrātajām izejvielām, visticamāk, tiks izmantota, lai ražotu eksportam uz Savienību, jo, kā aprakstīts 85. un turpmākajos apsvērumos, tas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs tirgus. Tāpat nekas arī neliecina, ka palielināsies pieprasījums pēc volframa karbīda citos trešo valstu tirgos, lai gan patēriņam Savienībā bija tendence pieaugt un, kā arī minēts 84. apsvērumā, Savienības tirgus pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnai bija lielākais eksporta tirgus aiz Japānas. Tāpēc imports no ĶTR atkal varētu ievērojamos daudzumos ienākt Savienības tirgū.

                  (176)

                  Pēc informācijas izpaušanas vairāki lietotāji apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji dos priekšroku Ķīnas lejupējo ražotāju apgādei nevis izejvielas eksportam uz Savienības tirgu. Tomēr, tā kā šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem, tas tika noraidīts.

            4.6.3.   Iespējamie cenu līmeņi Ķīnas importam uz Savienības tirgu

                  (177)

                  Kā norāde uz to cenu līmeni, par kurām, iespējams, Ķīnas volframa karbīds tiks importēts Savienības tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti, tika ņemtas vērā Ķīnas importa cenas uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar IEP režīmu tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām vidēji aptuveni par 13,2 %. Turklāt, ņemot vērā iespējamās cenas saskaņā ar parasto importa režīmu, nepiemērojot antidempinga maksājumus un muitas nodokļus, cenu samazinājums arī būtu ļoti nozīmīgs, sasniedzot vidēji 8,6 %.

                  (178)

                  Turklāt tika analizēts Ķīnas izcelsmes importa cenu līmenis uz citām trešām valstīm un cenas Ķīnas vietējā tirgū. Abos gadījumos tika konstatēts, ka Ķīnas cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām par līdz pat 33 %, salīdzinot ar citām trešām valstīm, un līdz pat 28 % salīdzinājumā ar Ķīnas iekšzemes cenām.

            4.6.4.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

                  (179)

                  Ievērojamā neizmantotā jauda un uzkrātās izejvielas ĶTR, kas aprakstītas 173. un 174. apsvērumā, kopā ar cenu starpību, kas aprakstīta 85. līdz 87. un 177. apsvērumā, stimulēs Ķīnas ražotājus eksportētājus īsā laika posmā eksportēt ievērojamus apjomus par zemām dempinga cenām uz Savienības tirgu, ja netiks piemēroti antidempinga pasākumi.

                  (180)

                  Šie lielie lēta volframa karbīda apjomi radīs ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, kam būs jāsamazina savas cenas, lai tā joprojām varētu pārdot Savienībā. Tomēr tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare arī zaudēs apjomus, jo tā nevarēs pazemināt savas cenas tikpat zemā līmenī kā Ķīnas eksporta cenas. Jāatgādina, ka, kā minēts 80. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pieejamas lētākas izejvielas nekā Savienības ražošanas nozarei, jo ĶTR kontrolē 60 % no pasaules volframa rūdas rezervēm un tajā pašā laikā uzliek eksporta nodokli 20 % apmērā par volframa koncentrātu, kas palielina šīs izejvielas cenu personām ārpus ĶTR.

                  (181)

                  Ja Ķīnas importa cenas saskaņā ar IEP procedūru, kam pieskaitīti muitas nodokļi, tiek uzskatītas par iespējamo kritēriju Savienības ražošanas nozares turpmākajai pārdošanas cenai pēc tam, kad pasākumi tiks atcelti, Savienības ražošanas nozare vairs nevarēs gūt peļņu, bet tās izdevumi un ieņēmumi būs līdzsvarā; tā ir situācija, kas nav ilgtspējīga. Faktiski šis scenārijs ir piesardzīgs, jo, ņemot vērā Ķīnas cenu līmeņus, kas novēroti citās trešās valstīs, Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, varētu pārdot Savienības tirgū par zemākām cenām nekā šis kritērijs. Tiem būtu stimuls to darīt, mēģinot samazināt uzkrāto izejvielu apjomu, kā paskaidrots 79. apsvērumā. Šādā gadījumā Savienības ražošanas nozarei būs jāturpina samazināt pārdošanas cenas un tādējādi parastā darbība īsā laikā (1–2 gadi) izvērtīsies par zaudējumus nesošu darījumdarbību. Turklāt būtu jānorāda, ka pārskatāmajam ražojumam ir raksturīga ļoti svārstīga peļņas norma. Kā parādīts 17. tabulā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tikai divu gadu laikā (no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam) samazinājās par 5,2 procentpunktiem.

                  (182)

                  Turklāt Savienības ražošanas nozare, iespējams, būs spiesta arī samazināt ražošanas apjomu, jo tā nespēs pielāgoties Ķīnas zemajām cenām, neciešot zaudējumus. Zaudējumu apjoms tieši ietekmē arī apstrādes darbību. Patiešām, volframa ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kurai ir jāsaglabā noteikts ražošanas apjoms, lai uzturētu nemainīgās izmaksas samērīgā līmenī. Nemainīgo izmaksu kāpums pēc ražošanas apjoma samazināšanās ne tikai palielinās parastās darbības ražošanas izmaksas, bet arī pārvēršanas izmaksas, un līdz ar to negatīvi ietekmēs arī apstrādes līgumu rentabilitāti.

                  (183)

                  Piemēram, saskaņā ar scenāriju, kurā ražošanas apjoms samazinās 25 % apmērā (3 700 t vai 23 % no Ķīnas neizmantotās jaudas), pārvēršanas izmaksas palielināsies par 82 % un apstrādes darbība no rentablas darbības izvērtīsies par vairāk nekā 30 % zaudējumus nesošu darbību. Tas tika konstatēts arī iepriekšējā izmeklēšanā, kad ražošanas apjoma kritums aptuveni 50 % apmērā (6 400 t) tikai vienā gadā izraisīja rentabilitātes kritumu no 7,6 % līdz -19,5 %.

                  (184)

                  Apstrādes darbībām tikai tad ir ekonomiska jēga Savienības ražošanas nozares pircējiem (lietotājiem), kamēr pārvēršanas maksas (pārvēršanas izmaksas + peļņas norma) plus metāllūžņu izmaksas (lietotājiem) ir zemākas par volframa karbīda importa no ĶTR cenu. Kad šī robeža būs sasniegta, lietotājiem nebūs stimulu iesaistīties apstrādes līgumos ar Savienības ražošanas nozari, bet gan piegādāt volframa karbīdu no ĶTR. Iespēja no jauna risināt sarunas ar Savienības ražošanas nozari par pārvēršanas maksām, šķiet, nav risinājums, jo Savienības ražošanas nozares pārvēršanas izmaksas palielināsies, kā paskaidrots iepriekš.

                  (185)

                  Turklāt pat tad, ja apstrādes darbība ir daudz rentablāka par parasto darbību, Savienības ražošanas nozare nevar darboties tikai saskaņā ar apstrādes līgumiem. Apstrāde ir paredzēta tikai pārstrādes darbībām, un Savienības ražošanas nozares jauda, kas vajadzīga, lai apstrādātu metāllūžņus, iegūstot volframa koncentrātu, ir pārāk maza salīdzinājumā ar kopējām vajadzībām pēc volframa koncentrāta ražošanas procesā. Tāpēc Savienības ražošanas nozarei ir jāapmierina vajadzības pēc volframa koncentrāta ar neapstrādātiem koncentrātiem saskaņā ar parastiem līgumiem. Turklāt Savienības ražošanas nozarei nav pieejams pietiekami daudz metāllūžņu tirgū, lai palielinātu pārstrādes jaudu.

                  (186)

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, pārdošanas cenas kritums vismaz līdz IEP procedūras importa cenas līmenim PIP laikā, iekaitot muitas nodokļus, apvienojumā ar apjoma samazinājumu pārvērtīs Savienības ražošanas nozari tādā nozarē, kas cieš zaudējumus.

                  (187)

                  Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem, Komisija secināja, ka, ja pasākumus atceltu, visticamāk, ka būtisks kaitējums atkārtosies ļoti ātri. Konkrēti – īstermiņā (1–2 gadi) ir ticams, ka Savienības ražotāji, kas nav lejupēji integrēti, būs spiesti likvidēt savu darījumdarbību, jo uz tiem brīvajā tirgū tieši iedarbosies lejupvērsts cenu spiediens, ko radīs imports par zemām dempinga cenām no Ķīnas. Divi no šiem uzņēmumiem nenodarbojas ar pārstrādi, tāpēc tie nevarēs paļauties uz lielākām peļņas normām apstrādes līgumos. Turklāt, lejupēji integrētie Savienības ražotāji turpinās pārdot volframa karbīdu saistītiem lietotājiem par zemākām cenām, tomēr pārvēršanas izmaksas apstrādes līgumos palielināsies, jo palielināsies ražošanas apjoms. Ilgākā termiņā (4–5 gadi) ir iespējams, ka arī lejupēji integrētie Savienības ražotāji pārtrauks savu darbību, jo tie nespēs konkurēt ar šo spiedienu ilgtermiņā, jo arī to saistītie lietotāji vēlēsies iegādāties volframa karbīdu no Ķīnas. Ja šis scenārijs īstenosies, no tā izriet, ka Savienībā vairs nebūs šīs stratēģiskās izejvielas ražošanas.

            5.   SAVIENĪBAS INTERESES

                  (188)

                  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, spriežot pēc šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem, būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, izvērtējot visu iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un piegādātāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

                  (189)

                  Būtu jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu termiņbeigu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

                  (190)

                  Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanās vai kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

            5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                  (191)

                  Ņemot vērā secinājumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli, kas izklāstīti 166. līdz 169. apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem saistībā ar analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 170. līdz 186. apsvērumā, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare varētu izjust nopietnu finansiālā stāvokļa pasliktināšanos, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti. Pasākumi ir izrādījušies būtiski svarīgi, lai saglabātu volframa karbīda ražošanu Savienībā, jo Savienības ražošanas nozare nevarētu izturēt spiedienu, kādu radītu lieli volframa karbīda importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR, kas tiktu pārdoti Savienības tirgū zem Savienības ražošanas nozares cenu līmeņiem.

                  (192)

                  Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kura šajā gadījumā varētu turpināt ieguldījumus savu ražotņu jaunajās tehnoloģijās, jo īpaši pārstrādes darbībās, lai panāktu lielāku neatkarību no ĶTR un tādējādi būtu labākā situācijā un varētu risināt problēmas saistībā ar neapstrādātu izejvielu trūkumu tirgū.

                  (193)

                  Turpretī, ja pasākumi tiktu atcelti, tas, visticamāk, negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari. Līdz ar to būtu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja, kas rezultātā var būt spiesta pārtraukt savu darbību, tādējādi samazinot pieejamos piegādes avotus Savienības tirgū un konkurenci. Ja Savienības ražotājiem būs jāapstādina ražošana, Savienība lielākoties būs atkarīga no importa no citām trešām valstīm, galvenokārt no ĶTR, kas ir ne vien pasaulē lielākā volframa ražotāja, bet kam arī pieder lielākā daļa pasaules izejvielu rezerves.

            5.2.   Lietotāju intereses

                  (194)

                  Procedūras sākumā tika sākta saziņa ar desmit zināmiem importētājiem/lietotājiem. Noteiktajā termiņā pieteicās septiņi lietotāji, un tiem visiem tika nosūtītas anketas. Tie iepirka volframa karbīdu no ĶTR, citām trešām valstīm (Dienvidkoreja, Vjetnama, Japāna, Izraēla un Indija) un Savienības ražošanas nozares. Šie lietotāji izmantoja volframa karbīdu, lai ražotu cementētu karbīdu ar nolūku ražot cietā metāla instrumentus dažādām nozarēm, piemēram, naftas rūpniecībai un ieguves rūpniecībai.

                  (195)

                  Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no astoņiem lietotājiem (starp tiem divi bija saistītie uzņēmumi). Tie norādīja lielāku importa apjomu no ĶTR, nekā bija reģistrēts Eurostat. Tie visi, izņemot vienu, importēja pārskatāmo ražojumu tikai saskaņā ar IEP procedūru. Lietotāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārstāvēja 32 % no brīvā tirgus patēriņa Savienībā. Vēl pieci lietotāji atsaucās, atbalstot spēkā esošos pasākumus, taču neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji veidoja aptuveni 8 % no kopējā brīvā tirgus patēriņa.

                  (196)

                  Viens lietotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tam ražošanas procesā bija nepieciešams īpaša veida ražojums, ko Savienības ražošanas nozare neražoja vajadzīgajā kvalitātē, un pieprasīja, lai tam attiecībā uz šo īpašo ražojuma veidu tiktu piešķirts atbrīvojums no antidempinga maksājuma. Tomēr šā lietotāja importētais ražojuma veids ietilpa ražojumu klāstā, kas aprakstīts 31. un 32. apsvērumā. Nav pamata izslēgt konkrētus ražojuma veidus no izmeklēšanas darbības jomas pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

                  (197)

                  Pārējie septiņi lietotāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bija ievērojama negatīva ietekme uz to rentabilitāti.

                  (198)

                  Izmeklēšanā atklājās, ka darbība saistībā ar volframa karbīdu šiem lietotājiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veido 55 % līdz 100 % no to kopējā apgrozījuma. Daži lietotāji bija daļa no uzņēmumu grupām un arī pārdeva savus ražojumus, kas ražoti no volframa karbīda, grupas iekšienē, savukārt citi bija atsevišķi subjekti. Šie uzņēmumi pārdeva cementēta karbīda instrumentus neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū, kā arī ārpus Savienības. Attiecībā uz pārdošanas apjomu ārpus Savienības tirgus – lietotāji galvenokārt iepirka pārskatāmo ražojumu no ĶTR saskaņā ar IEP procedūru, tādējādi par šo importu tika maksātas importa nodevas.

                  (199)

                  Visi lietotāji, kuri sadarbojās, ražoja plašu ražojumu klāstu, kuru sastāvā bija pārskatāmais ražojums. Lietotājiem ievērojami atšķīrās volframa karbīda izmaksas kopējās ražošanas izmaksās, t. i., tās bija no 6 % līdz 50 % atkarībā no gatavo ražojumu veida. Dažiem ražojumiem, kurus ražoja lietotāji, kas sadarbojās, bija ievērojama pievienotā vērtība un tajos bija izmantota zinātība, tādēļ šie lietotāji var noteikt ievērojamas peļņas normas, savukārt citi ražojumi, kuriem ir mazāka pievienotā vērtība, ir mazāk rentabli. Papildus tam par vairākumu lietotāju, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka tie pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabli pat vairāk nekā 15 % apmērā. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka šo lietotāju rentabilitāti ietekmēja arī citi faktori, nevis spēkā esošie antidempinga pasākumi, piemēram, zems pieprasījums tirgos, kuros tie darbojas (naftas urbumi un ieguves rūpniecība).

                  (200)

                  Vēl pieci lietotāji, kas minēti 194. apsvērumā un atsaucās, atbalstot spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšanu, bija Savienības ražošanas nozares pircēji. Šie lietotāji argumentēja – lai gan volframa cenu samazinājums nāktu par labu lietotājiem īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, ja nebūtu Savienības ražošanas nozares konkurences, Ķīnas cenas, visticamāk, atkal pieaugs. Turklāt tie apgalvoja, ka antidempinga pasākumu atcelšana negatīvi ietekmētu arī pārstrādes darbības Savienībā, jo liela apjoma volframa karbīda imports par zemām cenām no Ķīnas padarītu nerentablu pārstrādes darbību Savienībā. Visbeidzot, šie lietotāji uzsvēra, ka ir ieinteresēti, lai tiem būtu vairāki piegādes avoti, tostarp no Savienības ražošanas nozares.

                  (201)

                  Izmeklēšanas konstatējumi liecina, ka lietotāji varēja turpināt iegādāties volframa karbīdu no vairākiem avotiem. Tie ietver volframa karbīda importu no ĶTR ievērojamos daudzumos, bez nodokļiem, kā tas tika darīts saskaņā ar IEP procedūru. Vairākums no tiem bija rentabli. Kaut arī ir pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi lietotāji gūs labumu, vismaz īstermiņā, no pieejamā lētāka importa no ĶTR, pasākumi nav radījuši būtisku negatīvu ietekmi uz lietotajiem, un tas apstiprina to, ka antidempinga pasākumu saglabāšanai spēkā nav būtiskas ietekmes uz lietotājiem. Turklāt vairāki lietotāji pat atbalstīja pasākumu turpināšanu.

                  (202)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka saskaņā ar ferosilīcija lietu (15) pasākumu ietekmes novērtēšana uz lietotājiem būtu jāveic visā periodā, kurā pasākumi ir spēkā, argumentējot, ka lietotāji saskaras ar ilgtermiņa kumulatīvu negatīvu ietekmi, kas ir nesamērīga, ņemot vērā jebkuru iespējamo vai faktisko ieguvumu Savienības ražotājiem.

                  (203)

                  Šajā ziņā būtu jānorāda, ka, lai gan pasākumi ir spēkā kopš 1990. gada, lietotājiem ir izdevies absorbēt izmaksu pieaugumu un joprojām būt rentabliem. Turklāt saistībā ar sākotnējo izmeklēšanu un katru termiņbeigu pārskatīšanu, ko veica saistībā ar to, Komisija novērtēja antidempinga pasākumu ietekmi uz lietotājiem. Katru reizi Komisija secināja, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmē lietotājus Savienībā. Turklāt pašreizējais novērtējums apstiprināja šo secinājumu, pamatojoties uz pasākumu faktisko ietekmi. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

                  (204)

                  Pēc informācijas izpaušanas pieteicās vēl četri pārskatāmā ražojuma lietotāji, no kuriem trīs bija saistīti ar vienu no lietotājiem, kas sadarbojās, un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr viens no tiem atrodas Brazīlijā un tādējādi nav uzskatāms par ieinteresēto personu šajā izmeklēšanā. Šie uzņēmumi bija pret antidempinga pasākumu saglabāšanu spēkā.

                  (205)

                  Turklāt pēc informācijas izpaušanas vairāki lietotāji apgalvoja, ka viņu spēja absorbēt pasākumu izmaksas un saglabāt rentabilitāti ir sasniegusi maksimumu. Papildus tam tika apgalvots, ka šie lietotāji ir apliecinājuši un pierādījuši to, ka nav iespēju veikt turpmākus tehnoloģiskus ražojuma uzlabojumus un ka kļūst neiespējami turpināt segt papildu izmaksas.

                  (206)

                  Kā paskaidrots 198. apsvērumā, lietotāji, kas sadarbojās, ražoja plašu ražojumu klāstu, kas ietvēra pārskatāmo ražojumu, un lietotājiem ievērojami atšķīrās volframa karbīda izmaksas kopējās ražošanas izmaksās, t. i., tās bija no 6 % līdz 50 % atkarībā no gatavo ražojumu veida. Lai gan nav izslēgts, ka ražojumu rentabilitāte atšķiras, par vairākumu lietotāju, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka tie pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabli pat vairāk nekā 15 % apmērā. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

                  (207)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka attiecībā uz ietekmi uz lietotājiem nekas neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanai būs ievērojama negatīva ietekme uz viņu darbību.

            5.3.   Piegādātāju intereses

                  (208)

                  Pieteicās desmit uzņēmumi augšupējā tirgū, paužot atbalstu pasākumu turpināšanai. Četri no tiem ir ieguves rūpniecības uzņēmumi un volframa koncentrāta ražotāji, kas apgādā Savienības ražošanas nozari.

                  (209)

                  Pārējie seši uzņēmumi bija pārstrādātu izejvielu piegādātāji Savienības ražošanas nozarei. Tie argumentēja, ka Savienības ražošanas nozares slēgšana ievērojami negatīvi ietekmētu to darbību, jo tie zaudētu savus pircējus. Viņi arī uzsvēra, ka ir svarīgi Savienībā veikt metāllūžņu pārstrādi, argumentējot, ka metāllūžņos ir augstāks volframa saturs nekā rūdas koncentrātā, tādējādi padarot volframa metāllūžņus par vērtīgu izejvielu, kas var samazināt izejvielas izmaksas lietotājiem.

                  (210)

                  Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka piegādātāju interesēs ir saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

            5.4.   Volframs kā kritiski svarīga izejviela

                  (211)

                  Volframs kopš 2011. gada ir klasificēts kā kritiski svarīga izejviela (16) Eiropas Savienībā.

                  (212)

                  Tādēļ Savienības interesēs ir saglabāt volframa ražošanu Savienībā, veicināt pārstrādi, lai mazinātu primāro izejvielu patēriņu, un mazināt salīdzinošo atkarību no importa.

            5.5.   Konkurence Savienībā

                  (213)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumi esot pasliktinājuši konkurences līmeni Savienībā, jo tie mazinājuši piegādātāju izvēli. Tās apgalvoja, ka visiem Savienības ražotājiem bijuši līdzīgi cenu līmeņi, kas nebija konkurētspējīgi.

                  (214)

                  Tirgū darbojas seši Savienības ražotāji, kas izmanto dažādus ražošanas procesus un dažādas izejvielas. Kā norādīts 33. apsvērumā, daži Savienības ražotāji izmanto tikai neapstrādātas izejvielas, savukārt citi izmanto gan neapstrādātas izejvielas, gan metāllūžņus. Attiecībā uz ražošanas procesu ar neapstrādātām izejvielām – tas var sākties no koncentrāta, APV vai volframa oksīda. Šie elementi ietekmē ražošanas izmaksas. Tāpēc maksu, ko Savienības ražošanas nozare iekasē no saviem klientiem papildus APV cenai, ietekmē tās ražošanas izmaksas. Seši Savienības ražotāji ir neatkarīgi cits no cita un savstarpēji konkurē Savienības tirgū. Turklāt izmeklēšana liecināja, ka ir arī citi piegādes avoti Savienības tirgū, piemēram, ASV, Vjetnama, Dienvidkoreja un Izraēla. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

            5.6.   Lejupējo ražotāju nelabvēlīgākie konkurences apstākļi

                  (215)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka spēkā esošo pasākumu dēļ lietotājiem Savienībā ir nelabvēlīgi konkurences apstākļi salīdzinājumā ar to konkurentiem citās trešās valstīs, jo pasākumi nāk par labu lietotājiem ārpus Savienības uz Savienības lietotāju rēķina. Turklāt tās apgalvoja – tā kā trešo valstu lejupējie lietotāji gūst labumu no zemākas izmaksu bāzes, tie ir rentablāki salīdzinājumā ar to konkurentiem Savienībā. Papildus tam tika apgalvots, ka tam, ka 2015. gada maijā ĶTR volframa karbīdam atcēla izvedmuitas nodokli 5 % apmērā un ierobežojumus, kas attiecās uz augšupējiem ražojumiem (eksporta kvotas attiecībā uz APV), bija negatīva ietekme uz šīm personām. Tās arī apgalvoja – ja pasākumi tiks pagarināti, lietotājiem būs jāpārvieto ražotnes ārpus Savienības, lai nezaudētu savus pircējus.

                  (216)

                  Kā minēts 198. apsvērumā, izmeklēšana parādīja, ka vairākums lietotāju Savienībā, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabli un ka citi faktori, nevis spēkā esošie antidempinga pasākumi, piemēram, zems pieprasījums tirgos, kuros tie darbojas (naftas urbumi un ieguves rūpniecība), ietekmēja to rentabilitāti. Argumentam, ka lietotāji citās trešās valstīs, iespējams, rada lielāku peļņu nekā lietotāji Savienībā, nav nozīmes, lai novērtētu Savienības intereses. Turklāt šīs personas nespēja paskaidrot, kā tas, ka ĶTR atcēla izvedmuitas nodokli un ierobežojumus attiecībā uz augšupējiem ražojumiem, bija negatīvi ietekmējis lietotājus, turklāt tas netika pamatots ar pierādījumiem. Apgalvojums attiecībā uz dažu lietotāju ražotņu pārvietošanu bija nepamatots, jo šo lietotāju rentabilitāte ir atkarīga no ražoto ražojumu veida un vienlaikus arī no citiem faktoriem, piemēram, pieprasījuma krituma pēc šiem ražojumiem. Katrā gadījumā nav pierādījumu, kas liecinātu, ka pasākumu atcelšana novērstu lietotāju ražotņu pārvietošanu. Tāpēc 214. apsvērumā izklāstītie apgalvojumi tiek noraidīti.

            5.7.   Lejupēja integrēšana

                  (217)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka lielākā daļa Savienības volframa karbīda ražotāju ir lejupēji integrēti, tādēļ to saistītie instrumentu ražotāji var iegūt izejvielas par zemākām cenām nekā neintegrētie lietotāji; tas rada nevienlīdzīgu nelabvēlīgu situāciju lietotāju vidū.

                  (218)

                  Izmeklēšana parādīja, ka no sešiem Savienības volframa karbīda ražotājiem brīvajam tirgum trīs bija lejupēji integrēti. Šie Savienības ražotāji pārdeva pārskatāmo ražojumu saistītajiem uzņēmumiem par tirgus cenām, kuriem tādējādi nebija nekādu cenu priekšrocību izejvielu ieguvē salīdzinājumā ar neintegrētajiem lietotājiem. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

                  (219)

                  Pēc informācijas izpaušanas vairāki lietotāji apgalvoja, ka vertikāli integrētie piegādātāji ir arī lietotāju konkurenti un taisnīgas konkurences šķērslis, jo tie var apturēt pārskatāmā ražojuma piegādi lietotājiem.

                  (220)

                  Izmeklēšanā netika atklātas norādes par to, ka Savienības ražošanas nozare vairs nepārdos pārskatāmo ražojumu nesaistītiem lietotājiem. Gluži pretēji, attiecīgajā periodā lejupēji integrēto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītajiem lietotājiem palielinājās par 16 %. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

            5.8.   Ieguldījumu trūkums un novecojušas tehnoloģijas

                  (221)

                  Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sakarā ar spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem Savienības ražošanas nozarei nebija stimula ieguldīt jaunās tehnoloģijās. Šīs personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare izmanto vecas un novecojušas tehnoloģijas.

                  (222)

                  Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka, kā minēts 164. apsvērumā, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veica būtiskus ieguldījumus, lai varētu labāk izmantot izejvielas un līdz ar to samazinātu ražošanas izmaksas, uzlabotu efektivitāti, palielinātu elastīgumu, jaucot cietos un mīkstos metāllūžņus, un palielinātu atbilstību vides aizsardzības noteikumiem. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

            5.9.   Izejvielas

                  (223)

                  Vairāki lietotāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija atkarīgs no tās piekļuves izejvielām, to pieejamības un cenu noteikšanas. Antidempinga pasākumiem nebūtu jākompensē iespējamie nelabvēlīgie apstākļi izejvielu iegādē.

                  (224)

                  Antidempinga pasākumi tika noteikti, pamatojoties uz konstatējumu par dempingu, ko veic Ķīnas ražotāji eksportētāji, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc apgalvojums par to, ka antidempinga pasākumi kompensē nelabvēlīgos apstākļus izejvielu iegādē, tika noraidīts.

                  (225)

                     Jaunais Savienības Muitas kodekss

                  (226)

                  Vairāki lietotāji apgalvoja, ka ar 169. panta 2. punktu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2446 (17), ieviestas izmaiņas Savienības muitas noteikumos, saskaņā ar kuriem vairāk nav atļauts izmantot IEP procedūru attiecībā uz precēm, kurām piemēro antidempinga pasākumus, vai arī tas vismaz vairs nebūs ekonomiski izdevīgi. Tāpēc to ražošanas izmaksas palielināsies.

                  (227)

                  Šis apgalvojums bija kļūdains faktu ziņā, jo Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 169. panta 2. punkts neliedz antidempinga maksājumu gadījumā izmantot IEP procedūru, bet attiecas uz līdzvērtīgu preču izmantošanu. Tādējādi uz precēm, ko importē saskaņā ar IEP procedūru, antidempinga maksājumu piemēros tikai tad, ja tālāk pārstrādātās preces tiek vēlāk laistas brīvā apgrozībā Savienībā. Ja pārstrādātās preces tiek reeksportētas, kā tas ir pašlaik, tām nepiemēros antidempinga maksājumus. Turklāt ieinteresētās personas nav iesniegušas nekādus pierādījumus tam, ka IEP procedūra vairs nebūs ekonomiski izdevīga. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                  (228)

                  Pēc informācijas izpaušanas vairāki lietotāji apgalvoja, ka izmaiņas Savienības Muitas kodeksā ierobežos IEP izmantošanu sakarā ar dokumentācijas apjoma pieaugumu un augstu neatbilstības risku; tas palielinās izejvielu izmaksas par līdz pat 15 %.

                  (229)

                  Šajā ziņā būtu jānorāda, ka izmaiņas Savienības Muitas kodeksā ir ieviestas, lai uzlabotu to preču izsekojamību, kurām piemēro antidempinga pasākumus un kuras importē saskaņā ar IEP procedūru. Tāpēc nav izslēgts, ka šā iemesla dēļ pieaugs administratīvās izmaksas uzņēmumiem. Tomēr lietotāji nesniedza nekādus apliecinošus pierādījumus vai paskaidrojumus par to, kā tika aprēķināts palielinājums 15 % apmērā. Tāpēc, ņemot vērā tā hipotētisko būtību, šis apgalvojums tika noraidīts.

            5.10.   Pasākumu ilgums

                  (230)

                  Ieinteresētās personas argumentēja, ka antidempinga pasākumi pārskatāmajam ražojumam ir spēkā kopš 1990. gada un tādēļ vairs nebūtu jāpagarina.

                  (231)

                  Saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti pamatregulas 11. panta 2. punktā, gadījumā, ja tiek konstatēts, ka kaitējumu radošais dempings turpināsies vai atkārtosies, un pasākumi nav pretrunā Savienības interesēm kopumā, šādi pasākumi ir jāsaglabā. Visi nosacījumi šajā izmeklēšanā tika izpildīti. Tāpat arī attiecīgās personas nenorādīja jebkādu konkrētu iemeslu saistībā ar Savienības interesēm kopumā, kas būtu pretrunā pasākumiem. Tādēļ Komisijai nav citas iespējas, kā vien noteikt antidempinga pasākumus. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

            5.11.   Secinājums par Savienības interesēm

                  (232)

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, ņemot vērā Savienības intereses, nav pārliecinošu iemeslu, kas būtu pretrunā galīgo antidempinga maksājumu saglabāšanai ĶTR izcelsmes volframa karbīda, kausēta volframa karbīda un volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, importam.

            6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

      6.1.   Pasākumi

                  (233)

                  Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā antidempinga pasākumus. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes attiecīgā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā.

                  (234)

                  Kā minēts 65. apsvērumā, pēc informācijas izpaušanas vairāki lietotāji apgalvoja, ka kvalitātes atšķirības attiecībā uz lietojumiem, ražošanas izmaksas un pārdošana ir jāņem vērā, aprēķinot, inter alia, dempinga starpību.

                  (235)

                  Apgalvojums ir nepamatots. Jāatgādina, ka pašreizējā izmeklēšana ir termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ar mērķi novērtēt, vai spēkā esošie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vai jāatceļ. Saistībā ar šo izmeklēšanu netiek aprēķināta neviena jauna kaitējuma starpība.

                  (236)

                  Turklāt pēc informācijas izpaušanas vairāki lietotāji pieprasīja, lai pasākumi tiktu atcelti, kad pakāpeniski izbeigsies ievešanas pārstrādei atļauju termiņš, tas ir, pēc diviem gadiem.

                  (237)

                  Šajā sakarā būtu jānorāda, ka izmeklēšanā netika atklāti ārkārtas apstākļi, kas saskaņā ar piemērojamajiem pamatregulas noteikumiem varētu pamatot pasākumu termiņu pagarināšanu uz laikposmu, kas ir mazāks par pieciem gadiem.

                  (238)

                  No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kurus piemēro ĶTR izcelsmes volframa karbīda, kausēta volframa karbīda un volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, importam. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido procentuālie nodokļi.

                  (239)

                  Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, kausēta volframa karbīda un volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2849 90 30 un ex 3824 30 00 (18) (Taric kods 3824300010).
      2.   Maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai par 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem pirms nodokļa nomaksas, ir 33 %.
      3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
      2. pants
      Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2017. gada 1. jūnijā

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

         (2)  Council Regulation (EEC) No 2737/90 of 24 September 1990 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of tungsten carbide and fused tungsten carbide originating in the People's Republic of China and definitively collecting the provisional duty (OV L 264, 27.9.1990., 7. lpp.).

         (3)  Commission Decision 90/480/EEC of 24 September 1990 accepting undertakings given by certain exporters in connection with the anti-dumping proceeding concerning imports of tungsten carbide and fused tungsten carbide originating in the People's Republic of China and terminating the investigation with regard to the exporters in question (OV L 264, 27.9.1990., 59. lpp.).

         (4)  Council Regulation (EC) No 610/95 of 20 March 1995 amending Regulations (EEC) No 2735/90, (EEC) No 2736/90 and (EEC) No 2737/90 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of tungsten ores and concentrates, tungstic oxide, tungstic acid, tungsten carbide and fused tungsten carbide originating in the People's Republic of China, and definitively collecting the amounts secured by way of the provisional anti-dumping duty imposed by Commission Regulation (EC) No 2286/94 (OV L 64, 22.3.1995., 1. lpp.).

         (5)  Council Regulation (EC) No 771/98 of 7 April 1998 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of tungsten carbide and fused tungsten carbide originating in the People's Republic of China (OV L 111, 9.4.1998., 1. lpp.).

         (6)  Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2268/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu (OV L 395, 31.12.2004., 56. lpp.).

         (7)  Padomes 2005. gada 26. jūlija Regula (EK) Nr. 1275/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2268/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu (OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp.).

         (8)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.). Regula kodificēta ar pamatregulu.

         (9)  Padomes 2011. gada 21. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 287/2011, ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu (OV L 78, 24.3.2011., 1. lpp.).

         (10)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 212, 27.6.2015., 8. lpp.).

         (11)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam (OV C 108, 23.3.2016., 6. lpp.).

         (12)  Volframa karbīdam, ko importē saskaņā ar IEP procedūru, nepiemēro muitas un antidempinga maksājumus, un to izmanto tādu instrumentu ražošanā, kurus eksportē ārpus ES.

         (13)  Izdevums Metal Bulletin: 1) https://www.metalbulletin.com/Article/3646910/2017-PREVIEW-Chinese-tungsten-prices-will-continue-journey-of-recovery-as-market-reaches-consensus-on.html un 2) https://www.metalbulletin.com/Article/3596231/Chinas-SRB-tungsten-concentrate-stockpiling-boosts-domestic-export-prices.html

         (14)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/mcs-2015-tungs.pdf

         (15)  Commission Decision 2001/230/EC of 21 February 2001 terminating the anti-dumping proceeding concerning imports of ferro-silicon originating in Brazil, the People's Republic of China, Kazakhstan, Russia, Ukraine and Venezuela (OV L 84, 23.3.2001., 36. lpp.).

         (16)  COM (2011) 25 final, 2011. gada 2. februāris, un COM (2014) 297 final, 2014. gada 26. maijs.

         (17)  Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

         (18)  Daļiņas nav regulāras, kā arī nav plūstošas atšķirībā no “presēšanai gatavā pulvera” daļiņām, kas ir sfēriskas vai granulveida, viendabīgas un brīvi plūstošas. Plūstamības trūkumu var mērīt un noteikt, izmantojot kalibrētu piltuvi, piemēram, HALL caurplūdes mērītāju, kas atbilst standartam ISO 4490.