title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 635/2011 ( 2011. gada 29. jūnijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Aceite Campo de Calatrava (ACVN)]

text:
               30.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 170/26

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 635/2011
   (2011. gada 29. jūnijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Aceite Campo de Calatrava (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Aceite Campo de Calatrava” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 29. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOŞ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 287, 23.10.2010., 16. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

      SPĀNIJA

         Aceite Campo de Calatrava (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1204 (2017. gada 5. jūlijs), ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) 2015/2403, ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami, slovāku valodas versiju (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               6.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 173/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1204
   (2017. gada 5. jūlijs),
   ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) 2015/2403, ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami, slovāku valodas versiju
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (1) un jo īpaši tās I pielikuma III punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2403 (2) slovāku valodas versijā, konkrētāk, regulas 1. panta 2. punktā, ir ieviesusies kļūda, proti, vārdi “izņemot, ja” kļūdaini pārtulkoti kā “ja” un tādējādi ir sagrozīta iecerētā nozīme. Tāpēc nepieciešams labot regulas slovāku valodas versiju. Tas neskar pārējo valodu versijas.

               (2)

               Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2015/2403 būtu attiecīgi jālabo.

               (3)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 91/477/EEK izveidotā komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants

      (neattiecas uz latviešu valodas versiju)

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 5. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 15. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2403, ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami (OV L 333, 19.12.2015., 62. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 804/2012 ( 2012. gada 7. septembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               8.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 244/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 804/2012
   (2012. gada 7. septembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. septembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  75,0

                  TR

                  76,8

                  ZZ

                  75,9

                  0707 00 05

                  MK

                  20,0

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  70,8

                  0709 93 10

                  TR

                  112,0

                  ZZ

                  112,0

                  0805 50 10

                  AR

                  94,0

                  BO

                  100,6

                  CL

                  88,4

                  TR

                  97,0

                  UY

                  96,5

                  ZA

                  91,2

                  ZZ

                  94,6

                  0806 10 10

                  BA

                  58,9

                  EG

                  182,2

                  TN

                  175,3

                  TR

                  126,7

                  ZZ

                  135,8

                  0808 10 80

                  AR

                  243,9

                  BR

                  93,9

                  CA

                  157,8

                  CL

                  155,7

                  NZ

                  118,3

                  US

                  192,7

                  ZA

                  97,9

                  ZZ

                  151,5

                  0808 30 90

                  AR

                  224,0

                  TR

                  123,7

                  ZA

                  148,0

                  ZZ

                  165,2

                  0809 30

                  TR

                  153,3

                  ZZ

                  153,3

                  0809 40 05

                  BA

                  59,4

                  HR

                  73,9

                  IL

                  34,3

                  XS

                  91,2

                  ZZ

                  64,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1230/2014 ( 2014. gada 17. novembris ) par atļauju izmantot vara bilizinātu kā barības piedevu visu sugu dzīvniekiem  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               18.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1230/2014
   (2014. gada 17. novembris)
   par atļauju izmantot vara bilizinātu kā barības piedevu visu sugu dzīvniekiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 ir noteikts, ka dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju vara bilizināta lietošanai. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (3)

               Pieteikums attiecas uz atļauju vara bilizinātam, lai to lietotu kā barības piedevu visām dzīvnieku sugām un klasificētu piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”.

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) 2014. gada 3. jūlija atzinumā (2) secināja, ka ieteiktajos lietošanas apstākļos vara bilizināts kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka to var uzskatīt par vērtīgu vara avotu visām dzīvnieku sugām. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Iestāde pārbaudīja arī ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija.

               (5)

               Vara bilizināta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā minēto vielu, kas ietilpst barības piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “mikroelementu maisījumi”, ir atļauts izmantot kā barības piedevu atbilstīgi pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 17. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  EFSA Journal 2014; 12(7):3796.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  Elementa (Cu) saturs mg/kg kompleksās barības ar 12 % mitruma saturu

                     Uzturfizioloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi

                  3b411

                  —

                  Vara bilizināts

                     Piedevas raksturojums

                  Pulveris vai granulas, kas satur ≥ 14,5 % vara un ≥ 84,0 % lizīna.

                     Darbīgās vielas raksturojums

                  L-lizināta-HCL vara helāts
                  Ķīmiskā formula: Cu(C6H13N2O2)2 × 2HCl

                     CAS numurs: 53383-24-7

                     Analītiskās metodes
                      (1)

                  Lizīna satura kvantitatīvai noteikšanai piedevā:

                              —

                              jonapmaiņas hromatogrāfija apvienojumā ar pēckolonnas derivatizāciju un kolorimetrisku vai fluorescences detektēšanu – EN ISO 17180.

                        Kopējā vara daudzuma kvantitatīvai noteikšanai piedevā un premiksos:

                              —

                              induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN 15510
                              vai

                              —

                              induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija pēc augstspiediena mineralizācijas (ICP-AES) – EN 15621.

                        Kopējā vara daudzuma kvantitatīvai noteikšanai barības sastāvdaļās un kombinētajā barībā:

                              —

                              atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 vai

                              —

                              induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN 15510, vai

                              —

                              induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija pēc augstspiediena mineralizācijas (ICP-AES) – EN 15621.

                  Visas dzīvnieku sugas

                  —

                  —

                  Liellopi:

                              —

                              liellopi līdz atgremošanas sākumam: 15 (kopā),

                              —

                              citi liellopi: 35 (kopā).

                        Aitas: 15 (kopā).
                  Sivēni līdz 12 nedēļām: 170 (kopā).
                  Vēžveidīgie: 50 (kopā).
                  Citi dzīvnieki: 25 (kopā).

                              1.

                              Piedevu iekļauj barībā premiksa veidā.

                              2.

                              Lietotāju drošībai apstrādes laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                              3.

                              Marķējumā norāda šādu informāciju:

                                          —

                                          par aitu barību, ja vara daudzums barībā pārsniedz 10 mg/kg:
                                          “Dažu šķirņu aitām vara satura dēļ šī barība var radīt saindēšanos.”,

                                          —

                                          par liellopu barību, ko dod pēc atgremošanas sākšanas, ja vara daudzums barībā nepārsniedz 20 mg/kg:
                                          “Vara satura dēļ šī barība var izraisīt vara deficītu lopiem, kuri ēd ganību zāli, kas satur daudz molibdēna vai sēra.”,

                                          —

                                          “Formulējot barību, būtu jāņem vērā lizīna saturs piedevā.”

                  2024. gada 8. decembris

         (1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013 ( 2013. gada 5. marts ), ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ

text:
               6.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 62/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 185/2013
   (2013. gada 5. marts),
   ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 4. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Spānijai ar Padomes Regulu (EK) Nr. 43/2009 (2) tika iedalīta makreles nozvejas kvota 2009. gadam ICES VIIIc, IX un X zonā un ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā.

               (2)

               Makreles nozvejas kvota 2009. gadam tika samazināta pēc tam, kad Spānija veica kvotu apmaiņu ar Franciju un Poliju saskaņā ar 20. panta 5. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3).

               (3)

               Komisija atklāja nesakritības Spānijas datos par makreļu zveju 2009. gadā, veicot dažādos vērtības ķēdes posmos – no nozvejas līdz pirmajai pārdošanai – reģistrēto un paziņoto datu kontrolpārbaudi. Šo nesakritību esamība apstiprinājās, Spānijā veicot vairākas revīzijas, verifikācijas apmeklējumus un inspekcijas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009.

               (4)

               Komisija sāka ar Spāniju apspriesties par plānotajiem atvilkumiem, 2011. gada 28. novembrī nosūtot vēstuli, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja ar 2011. gada 19. decembra vēstuli.

               (5)

               Spānija atzina, ka 2009. gadā ir pārsniegusi savu makreles nozvejas kvotu par 65 429 tonnām.

               (6)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantu kopējā zivsaimniecības politika garantē tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus.

               (7)

               Ņemot vērā pārzvejas līmeni un vajadzību ievērot sociālekonomisko situāciju gan attiecīgās dalībvalsts zvejniecības nozarē, gan ar to saistītajā apstrādes nozarē un pēc iespējas ierobežot nelabvēlīgo ietekmi uz abām šīm nozarēm, kvotas pārsnieguma apjomu ir lietderīgi pakāpeniski atvilkt vismaz 11 gadu ilgā laikposmā.

               (8)

               Ņemot vērā, ka Komisijas Regula (ES) Nr. 165/2011 (4) paredz līdz 2015. gadam izdarīt citus atvilkumus no Spānijai iedalītajām makreles nozvejas kvotām, ir lietderīgi noteikt mazākus atvilkumus no to gadu kvotām, kuriem piemēro abu veidu atvilkumus, t. i., 2013.–2015. gada kvotām.

               (9)

               Turklāt, lai neatstātu nelabvēlīgu sociālekonomisko ietekmi uz attiecīgo zvejniecības nozari un ar to saistīto apstrādes nozari, no 2016. gada nevienā konkrētā gadā atvelkamajam daudzumam nevajadzētu pārsniegt 33 % no attiecīgā gada makreles nozvejas kvotas. Ja atvelkamais daudzums pārsniedz 33 % no attiecīgā gada makreles nozvejas kvotas, šī regula būtu jāgroza, lai samazinātu ikgadējo atvilkumu, attiecīgi pagarinot atvilkumu piemērošanas laikposmu.

               (10)

               Spānija ir lūgusi daļu atvilkuma piemērot no tai iedalītās Eiropas anšova nozvejas kvotas attiecībā uz to pašu apgabalu un to pašu laikposmu. Attiecīgais makreļu krājums patlaban iekļaujas drošās bioloģiskās robežās. Eiropas anšovu krājuma izmantošanas rādītāji VIII zonā atbilst principam no krājuma panākt pēc iespējas lielāku nozvejas apjomu ilgtermiņā, taču šim krājumam ir raksturīgas ievērojamas svārstības un īslaicīga krājuma izmantošanas ierobežošana uz to atstātu labvēlīgu ietekmi ilgtermiņā. Zveja no šā makreļu krājuma galvenokārt (gandrīz 90 % nozvejas apjoma) notiek ICES VIIIc zonā no februāra līdz maijam, savukārt zveja no VIII zonas Eiropas anšovu krājuma tajā pašā apgabalā (VIIIc) notiek no aprīļa līdz jūnijam. Makreles un Eiropas anšovi ir pelaģiskas zivis, kas sastopamas vidējā ūdens slānī. Var secināt, ka abi minētie krājumi atrodas vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā un tiem ir kopīga ekosistēma. Tāpēc, ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, šajā konkrētajā gadījumā ir lietderīgi daļu atvilkumu izdarīt no Eiropas anšova nozvejas kvotām, kas Spānijai iedalītas attiecībā uz to pašu apgabalu un to pašu laikposmu.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Makreles (Scomber scombrus) nozvejas kvotas ICES VIIIc, IX un X zonā un ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā un Eiropas anšova (Engraulis encrasicolus) nozvejas kvotas ICES VIII zonā, ko Spānijai varētu iedalīt 2013.–2023. gadā, samazina atbilstoši šīs regulas pielikumam.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 5. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.

      (3)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

      (4)  OV L 48, 23.2.2011., 11. lpp.

      PIELIKUMS

                  (tonnās)

                  Krājums

                  Sākotnējā kvota (2009)

                  Pielāgotā kvota (2009)

                  Konstatētā nozveja (2009)

                  Kvotas un nozvejas starpība (pārzveja)

                  Atvilkums (2013)

                  Atvilkums (2014)

                  Atvilkums (2015)

                  Atvilkums (2016)

                  Atvilkums (2017)

                  Atvilkums (2018)

                  Atvilkums (2019)

                  Atvilkums (2020)

                  Atvilkums (2021)

                  Atvilkums (2022)

                  Atvilkums (2023)

                  MAC8C
                  3411

                  29 529

                  25 525

                  90 954

                  –65 429

                  100

                  100

                  100

                  5 544

                  5 544

                  5 544

                  5 544

                  5 544

                  5 544

                  5 544

                  269

                  ANE08 (1)

                  3 696

                  3 696

                  3 696

                  3 696

                  3 696

                  3 696

                  3 696

                  180

         (1)  Eiropas anšovu gadījumā gads nozīmē zvejas sezonu, kas sākas attiecīgajā gadā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 669/2012 ( 2012. gada 20. jūlijs ), ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2012. gada 1. līdz 7. jūlijam un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam atbilstīgi dažām tarifa kvotām, un ar ko pārtrauc šādu licenču pieteikumu iesniegšanu

text:
               21.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 194/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 669/2012
   (2012. gada 20. jūlijs),
   ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2012. gada 1. līdz 7. jūlijam un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam atbilstīgi dažām tarifa kvotām, un ar ko pārtrauc šādu licenču pieteikumu iesniegšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Daudzumi, uz kuriem attiecas importa licenču pieteikumi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 iesniegti kompetentajām iestādēm no 2012. gada 1. līdz 7. jūlijam, pārsniedz daudzumu, kas pieejams atbilstīgi kārtas numuram 09.4321.

               (2)

               Tāpēc saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006 jānosaka piešķīruma koeficients licencēm, kas izdodamas attiecībā uz kārtas numuru 09.4321. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 līdz tirdzniecības gada beigām jāpārtrauc turpmāka licenču pieteikumu iesniegšana attiecībā uz licencēm ar minēto kārtas numuru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 no 2012. gada 1. līdz 7. jūlijam iesniegtajos importa licenču pieteikumos norādītos daudzumus reizina ar šīs regulas pielikumā norādītajiem piešķīruma koeficientiem.
   2.   Turpmāku pielikumā norādītajiem kārtas numuriem atbilstošu licenču pieteikumu iesniegšanu pārtrauc līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 20. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

      PIELIKUMS

            CXL koncesiju cukurs

         2011./2012. tirdzniecības gads

         No 1.7.2012. līdz 7.7.2012. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Valsts

                  Piešķīruma koeficients
                  (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4317

                  Austrālija

                  —

                  Pārtraukti

                  09.4318

                  Brazīlija

                  —

                  Pārtraukti

                  09.4319

                  Kuba

                  —

                  Pārtraukti

                  09.4320

                  Citas trešās valstis

                  —

                  Pārtraukti

                  09.4321

                  Indija

                  9,090909

                  Pārtraukti

                              —

                              Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

         Balkānu cukurs

         2011./2012. tirdzniecības gads

         No 1.7.2012. līdz 7.7.2012. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Valsts

                  Piešķīruma koeficients (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4324

                  Albānija

                  —

                  09.4325

                  Bosnija un Hercegovina

                      (1)

                  09.4326

                  Serbija

                      (1)

                  09.4327

                  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

                  —

                  09.4328

                  Horvātija

                  —

                              —

                              Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

         Īpašais importa un rūpnieciskais importa cukurs

         2011./2012. tirdzniecības gads

         No 1.7.2012. līdz 7.7.2012. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Veids

                  Piešķīruma koeficients
                  (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4380

                  Īpašais

                  —

                  09.4390

                  Rūpnieciskais

                  —

                              —

                              Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

         (1)  Nepiemēro: pieteikumos norādītie daudzumi nepārsniedz pieejamos daudzumus un tiek piešķirti pilnā apjomā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 320/2013 ( 2013. gada 5. aprīlis ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               9.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 99/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 320/2013
   (2013. gada 8. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 8. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  63,6

                  TN

                  101,8

                  TR

                  127,7

                  ZZ

                  97,7

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  MA

                  116,3

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  149,2

                  0709 93 10

                  MA

                  91,2

                  TR

                  120,7

                  ZZ

                  106,0

                  0805 10 20

                  EG

                  51,7

                  IL

                  71,8

                  MA

                  75,7

                  TN

                  65,6

                  TR

                  65,2

                  ZZ

                  66,0

                  0805 50 10

                  TR

                  74,3

                  ZZ

                  74,3

                  0808 10 80

                  AR

                  106,7

                  BR

                  93,9

                  CL

                  112,0

                  CN

                  78,6

                  MK

                  31,3

                  US

                  275,4

                  UY

                  106,8

                  ZA

                  113,1

                  ZZ

                  114,7

                  0808 30 90

                  AR

                  115,0

                  CL

                  134,2

                  CN

                  85,2

                  TR

                  204,5

                  US

                  182,0

                  ZA

                  118,6

                  ZZ

                  139,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 954/2014 ( 2014. gada 4. septembris ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Livarot (ACVN))

text:
               9.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 954/2014
   (2014. gada 4. septembris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Livarot (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Livarot, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Livarot (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 4. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 1996. gada 12. jūnija Regula (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.).

      (3)  OV C 125, 26.4.2014., 8. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 762/2012 ( 2012. gada 24. jūlijs ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Langres (ACVN)]

text:
               23.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 227/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 762/2012
   (2012. gada 24. jūlijs),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Langres (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai nosaukumam „Langres”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/1996 (2).

               (2)

               Ņemot vērā, ka attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījuma pieteikumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis grozījums ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

      (3)  OV C 247, 25.8.2011., 11. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.3. grupa.   Siers

      FRANCIJA

         Langres (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 570/2014 ( 2014. gada 26. maijs ), ar ko beidz antidempinga izmeklēšanas daļējas atsākšanas procedūru attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu importu

text:
               27.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 157/85

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 570/2014
   (2014. gada 26. maijs),
   ar ko beidz antidempinga izmeklēšanas daļējas atsākšanas procedūru attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu importu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
   tā kā:
   A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               (1)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 (2) (“galīgā maksājuma regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu (“AS”) importam. Pirms galīgā maksājuma regulas tika pieņemta Komisijas Regula (ES) Nr. 446/2011 (3), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes AS importu (“pagaidu maksājuma regula”). Konstatējumi, kā rezultātā tika noteikti galīgie antidempinga maksājumi, turpmāk tiks saukti par “sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem”.

               (2)

                  PT Ecogreen Oleochemicals, Indonēzijas AS ražotājs eksportētājs, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd un Ecogreen Oleochemicals GmbH (turpmāk kopā “Ecogreen”) 2012. gada 21. janvārī cēla prasību (lieta T-28/12) Vispārējā tiesā atcelt galīgā maksājuma regulu, ciktāl tā attiecas uz Ecogreen noteikto antidempinga maksājumu. Ecogreen apstrīdēja tā eksporta cenas korekciju, kuru piemēroja atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, lai salīdzinātu šo eksporta cenu ar uzņēmuma normālo vērtību.

               (3)

               Lietā T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) pret Eiropas Savienības Padomi) Vispārējā tiesa atcēla Regulas (EK) Nr. 954/2006 1. pantu attiecībā uz Interpipe NTRP VAT, cita starpā pamatojoties uz acīmredzamo kļūdu vērtējumā, kura tika pieļauta, piemērojot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, un citu iemeslu dēļ attiecībā uz Interpipe Niko Tube ZAT. Eiropas Savienības Tiesa 2012. gada 16. februārī noraidīja Padomes un Komisijas apelācijas sūdzību (apvienotās lietas C-191/09 P un C-200/09 P).

               (4)

               Tā kā Ecogreen faktiskie apstākļi attiecībā uz korekciju, kura piemērota atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, ir līdzīgi Interpipe NTRP VAT faktiskajiem apstākļiem, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārrēķināt Ecogreen dempinga starpību, nepiemērojot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam.

               (5)

               Tādēļ 2012. gada 21. decembrī tika publicēta Padomes 2012. gada 11. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1241/2012, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importam (4), to piemērojot ar atpakaļejošu spēku no 2011. gada 12. novembra (“grozījumu regula”).

               (6)

               Tajā noteiktā Ecogreen dempinga starpība bija de minimis saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu. Tādējādi izmeklēšana attiecībā uz Ecogreen tika izbeigta, nenosakot pasākumus. Vispārējā tiesa pēc tam 2013. gada 9. aprīlī nolēma, ka ir jāizbeidz tiesvedība lietā T-28/12.

               (7)

               Lai gan visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, Indonēzijā un Malaizijā antidempinga maksājumus turpināja piemērot, sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi un jo īpaši importa par dempinga cenām kaitējumu nodarošā ietekme būtu jāpārskata, ņemot vērā grozījumu regulā iekļautos pārskatītos konstatējumus par dempingu.

         B.   SĀKOTNĒJĀS IZMEKLĒŠANAS KONSTATĒJUMU PĀRSKATĪŠANA

   1.   Pārskatīšanas konteksts

               (8)

               2013. gada 28. februārī tika publicēts Paziņojums par antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu importu (5) (“atsākšana”). Paziņojumā tika norādīts, ka atsākšanas tvērums ir ierobežots un attiecas tikai uz to, lai izmeklētu, kāda ietekme no jauna noteiktajām dempinga starpībām varētu būt uz sākotnējā izmeklēšanā noteiktajiem konstatējumiem par kaitējumu un cēloņsakarību (“atkārtota izmeklēšana”).

               (9)

               Komisija par izmeklēšanas daļēju atsākšanu oficiāli informēja zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kā arī Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts minētajā paziņojumā.

               (10)

               Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav skaidrs, ar kādu juridisko pamatu Komisija ir atsākusi sākotnējo izmeklēšanu un kādu informāciju Komisija vāks, lai šajā atkārtotajā izmeklēšanā konstatētu faktus un izdarītu secinājumus.

               (11)

               Tāpat ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav skaidrs, kāda veida izmeklēšana ir sākta un kāds būs tās iznākums saistībā ar galīgo pasākumu apjomu, uz kādu laikposmu tā attieksies un kādi sākotnējās izmeklēšanas aspekti tiks pārskatīti.

               (12)

               Jāatgādina, ka šī atsākšana ir nepieciešama sakarā ar to, ka tika pieņemta grozījumu regula, kura pati tika pieņemta sakarā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem lietā T-249/06 Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) pret Eiropas Savienības Padomi.

               (13)

               Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tā sauktais izmeklēšanas periods (IP) bija laikposms no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam. Kaitējuma novērtēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām un tika dēvēta par “attiecīgo periodu”.

               (14)

               Pašreizējā atkārtotā izmeklēšana attiecas uz to pašu IP un attiecīgo periodu. Sākotnējā izmeklēšanā izdarītie konstatējumi par šiem laikposmiem attiecībā uz kaitējumu un cēloņsakarību tiek pārskatīti, ņemot vērā grozījumu regulā no jauna noteiktās dempinga starpības Indonēzijas eksportētājiem.

               (15)

               Konkrētāk, kā jau minēts atsākšanas paziņojumā, šīs atkārtotās izmeklēšanas mērķis ir noteikt, vai grozījumu regulā noteiktā de minimis dempinga starpība Indonēzijas ražotājam eksportētājam un dempinga starpību apjoma izmaiņas pārējiem Indonēzijas uzņēmumiem var ietekmēt sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, kuri attiecas uz kaitējumu un cēloņsakarību.

               (16)

               Atkārtotās izmeklēšanas rezultāti ir izklāstīti turpmāk. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā konkrēti dati un informācija sniegta indeksētā veidā ar mērķi saglabāt sākotnēji sniegto datu konfidencialitāti.

         2.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (17)

               Tiek atgādināts, ka attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas definēts sākotnējā izmeklēšanā, proti, tādi piesātinātie alifātiskie spirti ar oglekļa atomu virknes garumu C8, C10, C12, C14, C16 vai C18 (neietverot zarotas virknes izomērus), ietverot atsevišķus vienvērtīgos piesātinātos alifātiskos spirtus (ko dēvē arī par “tīrām frakcijām”) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C6–C8, C6–C10, C8–C10, C10–C12 (parasti iedala C8–C10 kategorijā), maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C12–C14, C12–C16, C12–C18, C14–C16 (parasti iedala C12–C14 kategorijā) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijā C16–C18, ar izcelsmi Indijā, Indonēzijā un Malaizijā, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 un ex 3823 70 00 (“alifātiskie spirti”).

               (18)

               Grozījumu regulas konstatējumi neskar sākotnējā izmeklēšanā izklāstītos konstatējumus, kuri attiecas uz attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.

         3.   Dempings

               (19)

               Kā norādīts grozījumu regulas 7. apsvērumā, lai ņemtu vērā Ecogreen pārrēķināto dempinga starpību, tika pārskatītas dempinga starpības visiem uzņēmumiem Indonēzijā (izņemot citu ražotāju eksportētāju ar individuālo dempinga starpību), kas balstījās uz starpību, kura noteikta Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ar lielāko dempinga starpību.

               (20)

               Grozījumu regula neskāra galīgā maksājuma regulas 23. apsvērumā noteiktās dempinga starpības Indijas ražotājiem eksportētājiem un 55. apsvērumā noteiktās dempinga starpības Malaizijas ražotājiem eksportētājiem.

               (21)

               Kā norādīts grozījumu regulas 6. apsvērumā, Ecogreen dempinga starpība tika noteikta mazāka par 2 %, un tādējādi tā ir zem de minimis robežvērtības, kas paredzēta pamatregulas 9. panta 3. punktā. Tādēļ atkārtotajā izmeklēšanā šā ražotāja eksportētāja veiktais imports Savienībā būtu jāuzskata par importu, kas nav imports par dempinga cenām.

               (22)

               Minētā Indonēzijas ražotāja eksportētāja veiktā importa, kas nav imports par dempinga cenām, apjoms, cena un tirgus daļa attiecīgajā periodā attīstījās, kā norādīts turpmākajā tabulā. Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, iesniegtie dati ir indeksēti.

                           Imports

                           2007

                           2008

                           2009

                           IP

                              Tonnas

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              110

                              107

                              115

                           Gada Δ %

                           9,6

                           – 2,3

                           7,5

                              Tirgus daļa

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              107

                              110

                              113

                           Gada Δ %

                           6,8

                           2,9

                           2,8

                              Vidējā cena (EUR par tonnu)

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              110

                              91

                              91

                           Gada Δ %

                           9,9

                           – 17,0

                           0,2

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

               (23)

               Aplūkojot tabulu pagaidu maksājuma regulas 70. apsvērumā, kas tika apstiprināts ar galīgā maksājuma regulas 64. apsvērumu, un iepriekš sniegto tabulu, izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgajā periodā imports, kas nav imports par dempinga cenām, bija neliela daļa no kopējā importa no attiecīgajām valstīm un ka tas pieauga salīdzinoši mazāk nekā imports par dempinga cenām. Imports, kas nav imports par dempinga cenām, 2007. gadā patiešām bija apmēram 15–18 % no kopējā importa no attiecīgajām valstīm, bet IP laikā – tikai apmēram 10–13 %.

               (24)

               Atkārtotajā izmeklēšanā atklājās, ka vidējās cenas Ecogreen veiktajam importam, kas nav imports par dempinga cenām, attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, taču saglabājās nemainīgas no 2009. gada līdz IP.

         4.   Kaitējums

   4.1.   Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

               (25)

               Atkārtotā izmeklēšana neskar konstatējumus galīgā maksājuma regulas 57.–61. apsvērumā attiecībā uz Savienības produkciju un Savienības ražošanas nozari, un tie ar šo tiek apstiprināti.

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (26)

               Netiek skarti konstatējumi pagaidu maksājuma regulas 64.–66. apsvērumā, kas tika apstiprināti ar galīgā maksājuma regulas 62. apsvērumu. Tiek apstiprināts, kā norādīts turpmākajā tabulā, ka alifātisko spirtu patēriņš Savienībā bija samērā nemainīgs un attiecīgajā periodā pieauga tikai nedaudz (par 2 %). Kā norādīts pagaidu maksājuma regulas 64. apsvērumā, informācija par patēriņu tika sniegta indeksētā veidā, lai saglabātu datu konfidencialitāti.

                           Patēriņš

                           2007

                           2008

                           2009

                           IP

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              102

                              97

                              102

                           Gada Δ %

                           2,2

                           – 4,8

                           4,6

         4.3.   Imports uz Savienību no attiecīgajām valstīm un cenu samazinājums

   4.3.1.   Importa par dempinga cenām kumulatīvais novērtējums

               (27)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika pētīts, vai joprojām būtu jāveic trīs attiecīgo valstu izcelsmes importa par dempinga cenām kumulatīvs novērtējums atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punktam, ņemot vērā to, ka Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteiktas pārskatītas dempinga starpības, kā minēts iepriekš 19. un 21. apsvērumā.

               (28)

               Jāatgādina, ka pamatregulas 3. panta 4. punktā noteikts – ja antidempinga izmeklēšana notiek vienlaicīgi par kāda ražojuma importu no vairākām valstīm, šāda importa ietekmi vērtē kumulatīvi tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz minētās regulas 9. panta 3. punktā definēto de minimis apjomu, un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs un b) importa ietekmes kumulatīvs novērtējums ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto ražojumu un līdzīgā Savienības ražojuma konkurenci.

               (29)

               Par attiecīgo periodu tika pārskatīti konstatējumi attiecībā uz importa par dempinga cenām apjomu un cenām katrai no attiecīgajām valstīm. Informācija par importa apjomu galīgā maksājuma regulas 63. apsvēruma b) daļas tabulā norādīto vidējo cenu noteikšanai attiecībā uz Malaiziju un Indiju paliek nemainīga. Dati par Indonēziju tika pārskatīti, lai ņemtu vērā to, ka viens ražotājs eksportētājs vairs netika uzskatīts par tādu, kas nodarbojas ar dempingu Savienības tirgū, kā minēts iepriekš 21. apsvērumā. No jauna noteiktā importa par dempinga cenām tendences parādītas nākamajā tabulā. Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, informācija par katras attiecīgās valsts izcelsmes importa apjomu ir sniegta indeksētā veidā.

                           Importa par dempinga cenām apjoms

                           2007

                           2008

                           2009

                           IP

                              Malaizija

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              161

                              141

                              137

                           Gada Δ %

                           61,4

                           – 12,5

                           – 2,9

                              Indija

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              118

                              104

                              143

                           Gada Δ %

                           18,2

                           – 11,8

                           37,5

                              Indonēzija

                              Indekss: 2008. gads = 100

                              100

                              142

                              168

                           Gada Δ %

                           42,1

                           17,9

               (30)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa par dempinga cenām apjoms no katras attiecīgās valsts IP laikā nebija nenozīmīgs un ka attiecīgajā periodā un jo īpaši IP importa par dempinga cenām klātbūtne Savienības tirgū saglabājās ievērojama. Fakts, ka viens no Indonēzijas ražotājiem grozījumu regulā tika atzīts par tādu, kurš nenodarbojas ar dempingu, nemaina šo secinājumu.

               (31)

               Par attiecīgo periodu katrai attiecīgajai valstij tika pārskatīti arī konstatējumi par cenām, kuras tika prasītas par importu par dempinga cenām, un tie ir izklāstīti nākamajā tabulā. Cenas galīgā maksājuma regulas 63. apsvēruma b) daļas tabulā attiecībā uz Malaiziju un Indiju paliek nemainīgas. Dati par Indonēziju tika pārskatīti, lai ņemtu vērā to, ka viens ražotājs eksportētājs netika uzskatīts par tādu, kas nodarbojas ar dempingu Savienības tirgū, kā minēts 21. apsvērumā. Kā norādīts 16. apsvērumā, informācija par tā Indonēzijas eksportētāja cenām, kurš nodarbojās ar dempingu, tiek sniegta indeksētā veidā.

                           Imports saskaņā ar Eurostat datiem (koriģēts, lai aptvertu attiecīgo ražojumu un importu par dempinga cenām)

                           2007

                           2008

                           2009

                           IP

                              Vidējā cena EUR par tonnu no Malaizijas

                           911

                           944

                           799

                           857

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              104

                              88

                              94

                           Gada Δ %

                           3,6

                           – 15,4

                           7,3

                              Vidējā cena EUR par tonnu no Indijas

                           997

                           1 141

                           897

                           915

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              114

                              90

                              92

                           Gada Δ %

                           14,4

                           – 21,4

                           2,1

                              Vidējā cena EUR par tonnu no Indonēzijas

                              Indekss: 2008. gads = 100

                              100

                              70

                              72

                           Gada Δ %

                           – 30,0

                           2,6

                              Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem

               (32)

               Izmeklēšanā atklājās, ka izņemot 2007. gadu, kurā imports no Indonēzijas nenotika, Indonēzijas ražotāju eksportētāju noteiktās cenas saglabājās gandrīz tādas pašas kā sākotnējā izmeklēšanā. Tādējādi var apstiprināt galīgā maksājuma regulas 63. apsvēruma b) daļas konstatējumu, ka attiecīgo valstu cenas un cenu politika bija lielā mērā līdzīga, īpaši IP. Fakts, ka viens no Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem grozījumu regulā tika atzīts par tādu, kurš nenodarbojas ar dempingu, nemaina šo secinājumu.

               (33)

               Turklāt paliek spēkā arī konstatējumi pagaidu maksājuma regulas 127. apsvērumā, kuri apstiprināti galīgā maksājuma regulas 122. apsvērumā, proti, par to, ka attiecīgajām valstīm noteiktie kaitējuma novēršanas līmeņi ir ievērojami virs de minimis robežvērtības 2 % apmērā. Turklāt tika analizēti katras attiecīgās valsts tirdzniecības kanāli un cenu tendences un tika konstatēta to līdzība, kā norādīts iepriekšējā tabulā. Kā liecina izmeklēšana, pēc augstākā punkta 2008. gadā importa cenām no attiecīgajām valstīm bija lejupejoša tendence, un tās kopumā bija īpaši zemas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējām cenām.

               (34)

               Turpmākajā tabulā parādīts, ka katras attiecīgās valsts izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā palielinājās. Kā minēts 16. apsvērumā, informācija tiek sniegta indeksētā veidā.

                           Importa par dempinga cenām tirgus daļa

                           2007

                           2008

                           2009

                           IP

                              Malaizija

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              157

                              145

                              135

                           Gada Δ %

                           57

                           – 8

                           – 7

                              Indija

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              115

                              107

                              141

                           Gada Δ %

                           15

                           – 7

                           31

                              Indonēzija

                              Indekss: 2008. gads = 100

                              100

                              142

                              168

                           Gada Δ %

                           50

                           13

               (35)

               Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem faktiem un apsvērumiem, atkārtotā izmeklēšana liecināja, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi par kumulāciju paliek nemainīgi. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie nosacījumi par kumulatīvo novērtējumu importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm joprojām tiek izpildīti. Tādējādi kaitējuma un cēloņsakarības atkārtotai izmeklēšanai attiecīgo valstu izcelsmes importa par dempinga cenām ietekmi var novērtēt kopā.

         4.3.2.   Importa par dempinga cenām apjoms, cena un tirgus daļa

               (36)

               Lai noteiktu importa par dempinga cenām kumulatīvo līmeni Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tiek ņemts vērā fakts, ka grozījumu regulā tika apstiprināts dempings visiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Ecogreen. Tādēļ tiek uzskatīts, ka to eksports notiek par dempinga cenām, un tiem joprojām tiek piemēroti antidempinga maksājumi.

               (37)

               Tāpat atkārtotajā izmeklēšanā tiek ņemts vērā, ka netiek mainītas sākotnējā izmeklēšanā visiem Malaizijas un Indijas ražotājiem eksportētājiem noteiktās dempinga starpības un ka to veikto importu uzskata par importu par dempinga cenām un tam piemēro antidempinga maksājumus.

               (38)

               Importa par dempinga cenām apjoms no attiecīgajām valstīm ir koriģēts, atskaitot viena Indonēzijas ražotāja eksportētāja importu, kas nav imports par dempinga cenām, kā norādīts iepriekš 29. apsvērumā.

               (39)

               Saskaņā ar iepriekš minēto dati, kas norādīti pagaidu maksājuma regulas 70. apsvērumā un apstiprināti galīgā maksājuma regulas 64. apsvērumā, kā arī konstatējumi pagaidu maksājuma regulas 71.–73. apsvērumā par importa par dempinga cenām novērtējumu attiecīgajā periodā, kuri apstiprināti galīgā maksājuma regulas 65. apsvērumā, tiek pārskatīti, kā izklāstīts turpmāk. Kā minēts 16. apsvērumā, informācija par kopējo importu un importa par dempinga cenām tirgus daļu tiek sniegta indeksētā veidā.

                           Imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm

                           2007

                           2008

                           2009

                           IP

                              Tonnas

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              167

                              155

                              165

                           Gada Δ %

                           67,0

                           – 7,3

                           6,5

                              Tirgus daļa

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              163

                              159

                              162

                           Gada Δ %

                           62,7

                           – 2,3

                           1,8

                              Importa par dempinga cenām vidējā cena (EUR par tonnu)

                           931

                           1 007

                           827

                           878

                              Indekss: 2007. gads = 100

                              100

                              108

                              89

                              94

                           Gada Δ %

                           8,2

                           – 17,9

                           6,1

                              Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem

               (40)

               Importa par dempinga cenām apjoms no attiecīgajām valstīm, kas tika konstatēts šajā atkārtotajā izmeklēšanā, attiecīgajā laikposmā palielinājās ievērojami – par 65 %. Lielākais kāpums bija no 2007. līdz 2008. gadam, kad imports pieauga par 67 %. 2009. gadā imports nedaudz samazinājās, bet IP atkal palielinājās gandrīz līdz 2008. gada līmenim.

               (41)

               Pārskatītās vidējās cenas importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami svārstījās un kopumā samazinājās par 6 %. Tomēr jānorāda, ka laikā no 2008. gada līdz IP šis samazinājums sasniedza pat 14 %. Visā attiecīgajā periodā importa vidējās cenas no attiecīgajām valstīm pastāvīgi bija mazākas nekā pārējās pasaules un Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas, šādi palielinot importa par dempinga cenām tirgus daļu.

               (42)

               Tirgus daļa importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās ievērojami – par 62 %. Būtiskākais palielinājums bija no 2007. līdz 2008. gadam. Imports nedaudz samazinājās ekonomikas krīzes laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad attiecīgo valstu tirgus daļa nedaudz samazinājās (par 4 %), tomēr pēc tam, attiecīgā perioda beigās, to tirgus daļa tika atgūta.

               (43)

               Tādēļ Ecogreen veiktā importa, kas nav imports par dempinga cenām, izslēgšana nekādā veidā nemaina sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus par importa par dempinga cenām apjomu, cenām un tirgus daļu, un šie konstatējumi tiek apstiprināti.

         4.3.3.   Cenu samazinājums

               (44)

               Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatētais cenu samazinājuma apjoms tika izskaidrots pagaidu maksājuma regulas 74. un 75. apsvērumā un apstiprināts galīgā maksājuma regulas 67. apsvērumā. Grozījumu regula neskāra individuālos aprēķinus katram attiecīgajam eksportētājam. Šie konstatējumi tādēļ tiek apstiprināti.

               (45)

               Vidējais cenu samazinājums, kurš konstatēts importam par dempinga cenām, to vērtējot kumulatīvi visām 3 valstīm kopā un izslēdzot importu, kas nav imports par dempinga cenām, ir 2 %. Šis šķietami nelielais cenu samazinājums ir jāskata kontekstā ar faktu, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt savas cenas sakarā ar importa par zemajām cenām klātbūtni ES tirgū. Tomēr šīs cenas nesedza ražošanas izmaksas, sevišķi IP. Kumulatīvi vērtētais imports par dempinga cenām, izņemot Ecogreen, vidēji tika pārdots par cenu, kas bija par 22 % zemāka.

               (46)

               Pēc Komisijas konstatējumu izpaušanas kāds Indonēzijas izcelsmes AS importētājs apgalvoja, ka importa, kas nav imports par dempinga cenām, vidējā cena būs zemāka nekā Indonēzijas ražotāja eksportētāja, kuram piemēro pasākumus, veiktā importa vidējā cena. Tomēr šis apgalvojums neskar konstatējumu par cenu samazinājumu importam par dempinga cenām, to vērtējot kumulatīvi.

         4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (47)

               Grozījumu regula neskar konstatējumus par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli pagaidu maksājuma regulas 76.–91. apsvērumā, kas apstiprināti galīgā maksājuma regulas 71.–84. apsvērumā, tādēļ tie tiek apstiprināti.

               (48)

               Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā atklājās, ka lielākā daļa Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rādītāju, piemēram, produkcija (– 17 %), jaudas izmantošana (– 15 %), pārdošanas apjoms (– 18 %), tirgus daļa (– 12 %) un nodarbinātība (– 13 %), attiecīgajā periodā pasliktinājās. Turklāt ievērojami skarti bija tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka īpaši IP laikā tika negatīvi ietekmēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.

               (49)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         5.   Cēloņsakarība

               (50)

               Pēc Savienības ražošanas nozarei nodarīta būtiska kaitējuma apstiprināšanas tika pārskatīts, vai pēc tam, kad grozījumu regulā ir pārskatīti konstatējumi par dempingu un importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, joprojām pastāv cēloņsakarība starp minēto kaitējumu.

         5.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

               (51)

               Kā minēts iepriekš 26. apsvērumā, patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā bija salīdzinoši nemainīgs un palielinājās tikai par 2 %.

               (52)

               Tabula 39. apsvērumā, kurā nav iekļauts tā Indonēzijas ražotāja eksportētāja veiktais imports, par kuru grozījumu regulā tika konstatēts, ka tas neveic importu par dempinga cenām Savienības tirgū, liecina, ka importa par dempinga cenām pārskatītais apjoms no trim attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā joprojām ir liels un ir ievērojami palielinājies – par vairāk nekā 60 000 tonnām absolūtos skaitļos un par vairāk nekā 60 % salīdzinošā izteiksmē. Arī importa par dempinga cenām tirgus daļa ievērojami palielinājās, šajā periodā pieaugot par vairāk nekā 5 procentu punktiem.

               (53)

               Šīs tendences ir ļoti līdzīgas tām, kuras tika konstatētas sākotnējā izmeklēšanā, sevišķi galīgā maksājuma regulas 86.–94. apsvērumā. Tirgus daļa, kas sākotnējā izmeklēšanā bija 57 %, ir pieaugusi un šobrīd ar pārskatītajiem datiem attiecīgajam periodam ir vairāk nekā 60 %.

               (54)

               Atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari no 2008. gada, kad šis imports pieauga par 67 %. Minētajā gadā šā importa cenas, kā norādīts 39. apsvērumā, bija daudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādēļ Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu pārdošanas apjomu (– 15,4 %) un tirgus daļu, kuru tā attiecīgajā periodā tā arī neatguva. Vienlaikus tirgus daļa importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās par vairāk nekā 9 procentu punktiem.

               (55)

               Galīgā maksājuma regulas 72. apsvērumā tika norādīts – lai reaģētu uz šādu cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojami jāsamazina savas pārdošanas cenas 2009. gadā (par 16,9 %) un tās vēl vairāk jāsamazina IP (par 5,3 %). Pat ja šāda cenu politika ļāva Savienības ražošanas nozarei ierobežot tirgus daļas zaudējumu, tā izraisīja ievērojamu zaudējumu uzkrāšanos attiecīgajā periodā, kā paskaidrots pagaidu maksājuma regulas 86. apsvērumā un apstiprināts galīgā maksājuma regulas 78. apsvērumā. Vienlaikus Savienības tirgū atradās liels daudzums importa par zemām dempinga cenām, sevišķi IP.

               (56)

               Lai gan 2009. gadā kopā ar ekonomikas lejupslīdi un ES tirgus samazināšanos imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm absolūtos skaitļos samazinājās par 7,3 %, jānorāda, ka tā vidējā cena samazinājās par 17,9 % un tas bija vairāk nekā Savienības ražošanas nozares cenas samazinājums par 16,9 %. IP Savienības ražošanas nozarei bija jāsamazina savas cenas, un tai radās finansiāli zaudējumi.

               (57)

               Šie apsvērumi norāda uz smagajām sekām, kādas importa par zemām dempinga cenām lielais daudzums Savienības tirgū atstāja uz Savienības ražošanas nozares cenu politiku tās galvenajā tirgū, un uz negatīvo ietekmi, kādu tas radīja Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim, sevišķi IP.

               (58)

               Iepriekš minētais importētājs apgalvoja, ka cēloņsakarības analīzē atlikušais imports par dempinga cenām no Indonēzijas būtu jānodala no Indijas un Malaizijas izcelsmes importa tādu faktoru dēļ kā šā Indonēzijas izcelsmes importa stabila tirgus daļa, augstāks cenu līmenis, cenu samazinājuma neesamība, mazāka cenas starpība, kā arī Indonēzijas un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu paralēla attīstība. Tāpat šis importētājs apgalvoja, ka pēc šādas nodalīšanas nepastāv cēloņsakarība starp kaitējumu un Indonēzijas izcelsmes importu par dempinga cenām.

               (59)

               Apgalvojums tika noraidīts, jo importētāja dažkārt selektīvi norādītie faktori pamatregulas 3. panta 4. punktā netiek uzskatīti par būtiskiem, nosakot, vai jāpiemēro kumulācija, sevišķi attiecībā uz konkurences apstākļiem starp importētajiem ražojumiem un līdzīgajiem Savienības ražojumiem. Sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka attiecīgais ražojums ir starpprodukts, kuru galvenokārt izmanto kā resursu alifātisko spirtu sulfātu, etoksilātu un ētersulfātu ražošanā, un ka importētais ražojums neatkarīgi no tā izcelsmes valsts tieši konkurē ar Savienībā ražoto ražojumu. Tādēļ nepārprotamā konkurence Savienības tirgū liek piemērot importa kumulatīvo novērtējumu pamatregulas 3. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Importētāja argumenti neņem vērā šo konstatējumu, un tie varētu kļūt vērā ņemami tikai tad, ja kumulāciju nepiemērotu. Tā kā nav pamata grozīt sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus par kumulāciju, tiek apstiprināta importa par dempinga cenām ietekmes analīze.

               (60)

               Turklāt jānorāda, ka atlikušais Indonēzijas izcelsmes imports notika par dempinga cenām, tā tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami pieauga un tas tika pārdots zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

               (61)

               Visbeidzot, importētājs norādīja, ka Ecogreen pārdeva ražojumu ar lielāku cenas starpību iepretim Savienības ražošanas nozares cenai nekā atlikušais Indonēzijas ražotājs eksportētājs, tādēļ sakarā ar to, ka Ecogreen veiktā importa ietekme tika uzskatīta par neievērojamu, šāds pats secinājums a fortiori būtu jāpiemēro arī atlikušajam Indonēzijas izcelsmes importam.

               (62)

               Šis secinājums ir balstīts uz nepareiza pieņēmuma. Tiesas spriedums lika mainīt Ecogreen dempinga aprēķinu, kas kļuva de minimis. Vienīgi šā iemesla dēļ Ecogreen veiktā importa ietekme ir uzskatāma par neievērojamu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

               (63)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

         5.2.   Citu faktoru ietekme

               (64)

               Tika pārskatīta arī citu faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozari cēloņsakarības kontekstā.

         5.2.1.   Indonēzijas izcelsmes imports, kas nav imports par dempinga cenām

               (65)

               Kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, imports, kas nav imports par dempinga cenām, pieauga salīdzinoši mazāk nekā imports par dempinga cenām un tas bija neliela daļa no attiecīgo valstu izcelsmes importa kopējā apjoma IP. Turklāt izmeklēšana apliecināja, ka šā importa tirgus daļa attiecīgajā periodā un jo īpaši IP bija pieticīga.

               (66)

               Importa par dempinga cenām apjoms laikā no 2009. gada līdz IP pieauga par 6,5 %, proti, tas pārsniedza tirgus atgūšanās līmeni, ko parāda Savienības patēriņa pieaugums par 4,6 %, tādējādi iegūstot lielāku tirgus daļu.

               (67)

               Tādēļ uzskatāms, ka ietekme, kāda Savienības tirgū IP laikā varēja būt importam, kas nav imports par dempinga cenām, nevar pārspēt ievērojamo negatīvo ietekmi, kāda bija importam par dempinga cenām, kā aprakstīts 51.–57. apsvērumā.

               (68)

               Ņemot vērā šos konstatējumus, tiek uzskatīts, ka Ecogreen veiktā importa, kas nav imports par dempinga cenām, klātbūtne Savienības tirgū IP laikā nav tāda, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP.

         5.2.2.   Citi sākotnējā izmeklēšanā izskatītie faktori

               (69)

               Citi faktori, kas sākotnējā izmeklēšanā tika izskatīti saistībā ar Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma iespējamajiem iemesliem, bija šādi: imports Savienībā no pārējām pasaules valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta darbība, ekonomikas krīzes ietekme un tādu zarotas virknes izomēru pārdošana, kuri neietilpst ražojumu klāstā.

               (70)

               Tā kā šos faktorus neietekmē pārskatītās dempinga starpības, kas noteiktas Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, tiek apstiprināti attiecībā uz šiem faktoriem izdarītie konstatējumi un secinājumi galīgā maksājuma regulas 95.–100. apsvērumā. Minēto faktoru ietekme neizjauc cēloņsakarību, kas noteikta starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

         5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

               (71)

               Pašreizējā atkārtotā izmeklēšana liecina, ka joprojām pastāv acīmredzama un tieša saikne starp importa par dempinga cenām apjoma pieaugumu un tā negatīvo ietekmi uz cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP.

               (72)

               Iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka importa, kas nav imports par dempinga cenām, apjoms bija neliels, salīdzinot ar importa par dempinga cenām daudzumu no attiecīgajām valstīm. Salīdzinoši stabila patēriņa apstākļos šis imports par dempinga cenām attiecīgajā periodā ievērojami pieauga gan absolūtos skaitļos, gan salīdzinošā izteiksmē, un tā klātbūtnei bija ievērojama negatīva ietekme Savienības tirgū. Tika konstatēts, ka sakarā ar radītajiem tirgus izkropļojumiem Savienības ražošanas nozarei no 2008. gada bija ievērojami jāsamazina savas cenas (par 22,2 %), un tā nespēja segt savas izmaksas un gūt samērīgu peļņu, sevišķi IP.

               (73)

               Arī atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, neizjauc cēloņsakarību, kas noteikta starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

               (74)

               Tādējādi atkārtotā izmeklēšana liecina, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no Indijas, Indonēzijas un Malaizijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP. Ar šo tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti galīgā maksājuma regulas 101. un 102. apsvērumā.

         6.   Savienības intereses

               (75)

               Secinājumu par Savienības interesēm galīgā maksājuma regulas 118. apsvērumā grozījumu regula neietekmē, tāpēc tas ar šo tiek apstiprināts.

         C.   GALĪGO PASĀKUMU PĀRSKATĪŠANA

               (76)

               Kā norādīts iepriekš, atkārtoti izmeklējot attiecīgos sākotnējās izmeklēšanas faktus un konstatējumus, ņemot vērā ar grozījumu regulu noteiktās jaunās dempinga starpības, tika konstatēts, ka atlikušais imports Savienībā par dempinga cenām no Indijas, Indonēzijas un Malaizijas IP laikā nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               (77)

               Ievērojot sākotnējās izmeklēšanas secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un to, ka pašreizējā atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un atlikušo importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, galīgie pasākumi, kas noteikti grozījumu regulā, būtu jāapstiprina tādā pašā līmenī. Tādēļ tiek secināts, ka šī atkārtotā izmeklēšana būtu jābeidz, negrozot galīgos pasākumus, kuri noteikti galīgo pasākumu regulā.

               (78)

               Spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 un grozīti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1241/2012 joprojām ir pareizi un tādēļ tiem būtu jāpaliek spēkā. Tiek atgādināts, ka noteiktie pasākumi ir īpaši maksājumi, kas katram ražotājam eksportētājam tika noteikti turpmākajā apmērā.

                           Valsts

                           Uzņēmums

                           Galīgais īpašais antidempinga maksājums
                           (EUR par tonnu neto)

                           Indija

                           VVF (India) Ltd

                           46,98

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           86,99

                           Indonēzija

                           P.T. Ecogreen Oleochemicals

                           0,00

                           P.T. Musim Mas

                           45,63

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           45,63

                           Malaizija

                           KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.

                           35,19

                           Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.

                           61,01

                           Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd

                           51,07

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           61,01

               (79)

               Attiecīgo valstu iestādes, eksportētāji un to apvienības un visas ieinteresētās personas Savienībā, sevišķi Savienības ražošanas nozare, importētāji, lietotāju un tirgotāju apvienības, tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika ierosināts beigt antidempinga atkārtotas izmeklēšanas daļējas atsākšanas procedūru attiecībā uz alifātisko spirtu importu no attiecīgajām valstīm, un šīm personām tika dota iespēja sniegt piezīmes un tikt uzklausītām. Šo personu sniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes tika izskatītas, taču tās nemainīja šīs regulas secinājumus.

               (80)

               Viens ražotājs eksportētājs piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

               (81)

               Tika konstatēts, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs papildus attiecīgajam ražojumam ražo virkni citu ražojumu un pārdod šos citus ražojumus vieniem un tiem pašiem pircējiem. Tas radītu ievērojamu šķērskompensācijas risku un ļoti apgrūtinātu saistību efektīvu uzraudzību, šajā gadījumā apdraudot cenu saistību efektivitāti. Tādējādi Komisija secināja, ka cenu saistības nevar pieņemt.

               (82)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo, negrozot spēkā esošos maksājumus, beidz antidempinga atkārtotas izmeklēšanas daļējas atsākšanas procedūru attiecībā uz šādu ražojumu importu: piesātinātie alifātiskie spirti ar oglekļa atomu virknes garumu C8, C10, C12, C14, C16 vai C18 (neietverot zarotas virknes izomērus), ietverot atsevišķus vienvērtīgos piesātinātos alifātiskos spirtus (ko dēvē arī par “tīrām frakcijām”) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C6–C8, C6–C10, C8–C10, C10–C12 (parasti iedala C8–C10 kategorijā), maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C12–C14, C12–C16, C12–C18, C14–C16 (parasti iedala C12–C14 kategorijā) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijā C16–C18, ar izcelsmi Indijā, Indonēzijā un Malaizijā, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex2905 16 85, 2905 17 00, ex2905 19 00 un ex3823 70 00 (Taric kodi 2905168510, 2905190060, 3823700011 un 3823700091).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 26. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 293, 11.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV L 122, 11.5.2011., 47. lpp.

      (4)  OV L 352, 21.12.2012., 1. lpp.

      (5)  OV C 58, 28.2.2013., 24. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/765 (2017. gada 2. maijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Ovčí salašnícky údený syr (GTĪ))

text:
               3.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/765
   (2017. gada 2. maijs),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Ovčí salašnícky údený syr (GTĪ))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Slovākijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz garantēto tradicionālo īpatnību Ovčí salašnícky údený syr, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 930/2010 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Ovčí salašnícky údený syr (GTĪ).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 2. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2010. gada 18. oktobra Regula (ES) Nr. 930/2010 par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Ovčí salašnícky údený syr (GTĪ)) (OV L 273, 19.10.2010., 5. lpp.).

      (3)  OV C 388, 21.10.2016., 10. lpp.