title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1267 (2021. gada 29. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

text:
                  2.8.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 277/62

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1267
         (2021. gada 29. jūlijs),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 18. panta 1. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 (2)
                        , Padome noteica galīgo kompensācijas maksājumu robežās no 211,2 EUR līdz 237 EUR par neto tonnu tādam nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, tobrīd klasificēti ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kods 3824909787), un kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”). Ar šo regulu noteiktais kompensācijas maksājums turpmāk tiek saukts par “sākotnējiem pasākumiem”. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, turpmāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

                     (2)

                     Pēc pretapiešanas izmeklēšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 443/2011 (3) galīgo kompensācijas maksājumu, kurš noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 598/2009, paplašināja, to attiecinot uz tādas biodīzeļdegvielas importu, kas nosūtīta no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tai deklarēta Kanādas izcelsme, izņemot biodīzeļdegvielai, ko ražo uzņēmumi BIOX Corporation (Oakville, Ontārio, Kanāda) un Rothsay Biodiesel (Guelph, Ontārio, Kanāda). Ar to pašu regulu Padome galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 598/2009, paplašināja, to attiecinot arī uz tāda ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importu, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā.

                     (3)

                     Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Eiropas Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1519 (4) atkārtoti noteica galīgos kompensācijas pasākumus ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

                     (4)

                     Turklāt ar Regulu (ES) 2015/1519, kas grozīta ar Regulu (ES) 2016/675 (5), galīgo kompensācijas maksājumu paplašināja, to attiecinot arī uz tādas biodīzeļdegvielas importu, kas nosūtīta no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tai deklarēta Kanādas izcelsme, izņemot biodīzeļdegvielai, ko ražo uzņēmumi BIOX Corporation (Oakville, Ontārio, Kanāda) un Rothsay Biodiesel (Guelph, Ontārio, Kanāda), kā arī uzņēmums DSM Nutritional Products Canada Inc. (Dartmouth, Jaunskotija, Kanāda). Ar to pašu regulu Eiropas Komisija galīgo kompensācijas maksājumu paplašināja, to attiecinot arī uz tāda ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importu, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā.

                     (5)

                     Pašlaik spēkā esošie kompensācijas maksājumi ir fiksētās summas robežās no 211,2 EUR līdz 237 EUR par neto tonnu importam, ko veic ražotāji eksportētāji.

               1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                     (6)

                     Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (6), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi 18. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“pamatregula”).

                     (7)

                     Pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 11. jūnijā iesniedza Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“EBB” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoma. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties subsidētas biodīzeļdegvielas ienākšana Savienībā un atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

               2.   TERMIŅBEIGU PĀRSKATĪŠANAS SĀKŠANA

                     (8)

                     Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar 15. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (7), konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2020. gada 14. septembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, pamatojoties uz pamatregulas 18. panta 1. punktu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (8) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

                     (9)

                     Tajā pašā dienā, 2020. gada 14. septembrī, Komisija paralēli sāka to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, kas bija spēkā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

                     (10)

                     Kanādas valdība sniedza piezīmes par šo procedūras sākšanu, norādot, ka tad, ja pasākumi tiktu saglabāti, būtu jāsaglabā trim Kanādas biodīzeļdegvielas ražotājiem piešķirtais atbrīvojums. Komisija atbrīvojumu saglabāja šīs regulas 2. pantā.

               2.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (11)

                     Subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               2.2.   Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES

                     (12)

                     Šī lieta tika sākta 2020. gada 14. septembrī, t. i., pārejas perioda laikā, kurā saskaņā ar vienošanos starp Apvienoto Karalisti un ES uz Apvienoto Karalisti joprojām attiecās Savienības tiesību aktu noteikumi. Pārejas periods beidzās 2020. gada 31. decembrī. Līdz ar to, sākot no 2021. gada 1. janvāra, Apvienotās Karalistes uzņēmumi un apvienības vairs nekvalificējās kā ieinteresētās personas šajā procedūrā.

                     (13)

                     2021. gada 15. janvārī ar lietas materiāliem pievienotu paziņojumu (9) Komisija aicināja ar to sazināties tos Apvienotās Karalistes ekonomikas dalībniekus, kuri uzskatīja, ka tie joprojām kvalificējas kā ieinteresētās personas. Uzņēmumi BP OIL International Limited un Argent Energy lūdza, lai tos turpinātu uzskatīt par ieinteresētajām personām, un, pamatojoties uz iesniegtajiem pierādījumiem, tiem tika piešķirtas šādas tiesības. Konkrēti, abi uzņēmumi sniedza pierādījumus par esošiem saistītiem subjektiem attiecīgajā grupā, kuri darbojas Savienības tirgū. No otras puses, Apvienotās Karalistes mātesuzņēmums Valero Energy Limited tika aizstāts ar tā Īrijas meitasuzņēmumu Valero Energy Limited Ireland, jo pēdējais minētais darbojas Savienības tirgū.

               2.3.   Ieinteresētās personas

                     (14)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus ASV un ASV iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.

                     (15)

                     Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

               2.4.   Atlase

                     (16)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu izmantot atlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

            Savienības ražotāju atlase

                     (17)

                     Komisija 2020. gada 14. septembrī saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3. iedaļu ieinteresētajām personām paziņoja Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Tā izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu 2019. gadā, kā arī līdzīgā ražojuma ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja 17,5 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā, un šī izlase nodrošina arī labu ģeogrāfisko izkliedi. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Noteiktajā termiņā, proti, septiņu dienu laikā pēc paziņojuma par Savienības ražotāju pagaidu izlasi, piezīmes netika saņemtas.

            Importētāju atlase

                     (18)

                     Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

                     (19)

                     Tikai viens nesaistītais importētājs – Shell Trading Rotterdam BV – sniedza prasīto informāciju, un līdz ar to Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama.

            Ražotāju eksportētāju atlase

                     (20)

                     Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus ASV sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt tā aicināja eksportētājvalsts iestādes apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem.

                     (21)

                     Trīs ASV ražotāji eksportētāji pieteicās un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju izmeklēšanās. Ņemot vērā šo nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga, un visi trīs uzņēmumi tika aicināti iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem.

               2.5.   Sadarbība attiecīgajā valstī

                     (22)

                     Viens no uzņēmumiem, kas sākotnēji sadarbojās, 2020. gada 15. oktobrī nosūtīja Komisijai e-pastu, informējot, ka tas turpmāk nesadarbosies. Turklāt arī pārējie divi uzņēmumi noteiktajā termiņā nesniedza prasīto informāciju, neaizpildīja anketu un nenosūtīja atbildes uz tās jautājumiem.

                     (23)

                     Komisija 2020. gada 10. novembrī visiem trim uzņēmumiem nosūtīja vēstuli par savu nodomu piemērot pamatregulas 28. pantu un izmeklēšanas konstatējumus pamatot ar pieejamajiem faktiem. Par šo nodomu tika informētas arī ASV iestādes. Termiņš piezīmju iesniegšanai par minēto vēstuli bija 2020. gada 17. novembris. Piezīmes netika saņemtas.

                     (24)

                     Turklāt procedūras sākumposmā Komisija 2020. gada 14. septembra verbālnotā lūdza ASV iestādes sniegt atbildes uz jautājumiem, kas bija iekļauti ASV valdībai paredzētajā antisubsidēšanas anketā, un to nosūtīt. Komisija noteiktajā termiņā atbildes nav saņēmusi.

                     (25)

                     Komisija 2020. gada 10. novembrī ASV iestādēm nosūtīja verbālnotu par savu nodomu piemērot pamatregulas 28. pantu un, ņemot vērā to, ka tās nesadarbojās, izmeklēšanas konstatējumus pamatot ar pieejamajiem faktiem.

                     (26)

                     Termiņš piezīmju iesniegšanai par minēto verbālnotu bija 2020. gada 17. novembris. Piezīmes netika saņemtas.

                     (27)

                     Komisija tāpēc secināja, ka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās ne ražotāji eksportētāji, ne ASV valdība. Tāpēc tā nolēma piemērot pamatregulas 28. panta noteikumus un apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus pamatot ar pieejamajiem faktiem.

               2.6.   Anketas

                     (28)

                     Procedūras sākumposmā anketas tika iekļautas lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē.

                     (29)

                     Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī no nesaistīta Savienības importētāja.

               2.7.   Pārbaude

                     (30)

                     Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu noteiktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 26. pantu. Saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (10) Komisija toties veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) par šādiem uzņēmumiem/personām.

                                       Ražotāji Savienībā

                                             —

                                                SAIPOL Bu Diester, Francija

                                             —

                                                CAMPA Iberia S.A.U., Spānija

                                             —

                                                VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Vācija

                                       Importētāji

                                             —

                                                Shell Trading Rotterdam BV, Nīderlande

               2.8.   Informācijas izpaušana

                     (31)

                     Komisija 2021. gada 21. maijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā esošos kompensācijas maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

                     (32)

                     Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās.

               3.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         3.1.   Attiecīgais ražojums

                     (33)

                     Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīnu gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kuru izcelsme ir ASV un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209829), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009129), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009929), ex 2710 19 43 (TARIC kods 2710194329), ex 2710 19 46 (TARIC kods 2710194629), ex 2710 19 47 (TARIC kods 2710194729), ex 2710 20 11 (TARIC kods 2710201129), ex 2710 20 16 (TARIC kods 2710201629), ex 3824 99 92 (TARIC kods 3824999212), ex 3826 00 10 (TARIC kodi 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (TARIC kods 3826009019) (“attiecīgais ražojums”).

                     (34)

                     Biodīzeļdegviela ir atjaunojamā degviela, ko ražo no visdažādākajām izejvielām, t. i., no tādām augu eļļām kā rapša sēklu eļļa, sojas pupu eļļa, palmu eļļa, izlietotas cepamās eļļas (UFO), dzīvnieku tauki vai biomasa.

                     (35)

                     Biodīzeļdegviela tiek izmantota transporta nozarē, galvenokārt maisījumā ar minerāldīzeļdegvielu (t. i., ar naftas/konvencionālo dīzeļdegvielu) un ļoti nedaudz tīrā veidā (B100).

               3.2.   Līdzīgais ražojums

                     (36)

                     Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, kā arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un [tehniskās] īpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                                 —

                                 attiecīgajam ražojumam,

                                 —

                                 ražojumam, ko ražo un pārdod ASV iekšzemes tirgū, un

                                 —

                                 ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

                     (37)

                     Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

               3.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

                     (38)

                     Degvielas ražotāji un piegādātāji un kā tādi attiecīgā ražojuma lietotāji Zviedrijas uzņēmums Preem AB un Īrijas uzņēmums Valero Energy Ltd Ireland apgalvoja, ka taukskābju metilestera (FAME) biodīzeļdegviela un hidroattīrītas augu eļļas (HVO) biodīzeļdegviela ir divi dažādi biodīzeļdegvielas veidi un ka HVO būtu jāizslēdz no pašreizējā ražojuma tvēruma. 2009. gada regulā, ar ko nosaka pagaidu pasākumus (11), visi biodīzeļdegvielas veidi un biodīzeļdegvielas maisījumi tika uzskatīti par biodīzeļdegvielām. Gan FAME, gan HVO var būt maisījumā ar dīzeļdegvielu, un, neraugoties uz dažām fizikālo īpašību atšķirībām, ražojuma galapatēriņš ir vienāds, un abus ražojumus ražo Savienības ražošanas nozare. Turklāt sākotnējā izmeklēšanā sūdzībā bija skaidri norādīts, ka dīzeļdegviela, kas ražota no HVO, ir daļa no attiecīgā ražojuma, un tobrīd neviena persona šo apgalvojumu neapstrīdēja. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               4.   SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

         4.1.   Ievadpiezīmes

                     (39)

                     Saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma subsidēšana un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. Ražotāju eksportētāju un ASV iestāžu nesadarbošanās dēļ, kas aprakstīta iepriekš 22.–27. apsvērumā, nebija iespējams veikt analīzi, pamatojoties uz pārbaudītiem ražotāju eksportētāju un ASV iestāžu sniegtajiem datiem.

                     (40)

                     Tādējādi konstatējumi par subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 28. pantu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Komisija izmantoja šādus informācijas avotus: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu un pieprasījuma iesniedzēja vēlāk iesniegtos dokumentus, Eurostat, Global Trade Atlas (GTA) un ASV Enerģētikas informācijas administrācijas (EIA) un ASV Lauksaimniecības departamenta (USDA) tīmekļa vietnes.

                     (41)

                     Konkrētāk, Komisija analizēja šādas federālās un štatu subsīdiju shēmas, kuras tika norādītas pārskatīšanas pieprasījumā un kuras Komisija atzina par joprojām aktīvām.

                     (42)

                     No otras puses, ASV iestāžu un ASV ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ un ņemot vērā secinājumus par subsidēšanas turpināšanu, pamatojoties uz iepriekš minētajām shēmām, Komisija neanalizēja šādas federālās un štatu subsīdiju shēmas.

               4.2.   Subsidēšana: federālās shēmas

         4.2.1.   Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīts un biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts

         4.2.1.1.   Juridiskais pamats

                     (43)

                     ASV Kodeksa (U.S.C.) 26. sadaļas 40.A(b) punkts ir juridiskais pamats nodokļu kredīta shēmai attiecībā uz biodīzeļdegvielas maisījumu izgatavotājiem, mazumtirgotājiem un galalietotājiem. Kodeksā paredzēti šādi biodīzeļdegvielas nodokļu kredīti:

                                 (1)

                                 Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīts,

                                 (2)

                                 Biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts,

                                 (3)

                                 Mazo agrobiodīzeļdegvielas ražotāju nodokļu kredīts.

                     (44)

                     Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīts ASV Federālajos tiesību aktos ir bijis spēkā kopš 2005. gada (12). Saskaņā ar ASV 2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un tvēruma paplašināšanas akta (The US Energy and Improvement and Extension Act 2008) 202.(a) punktu šā nodokļu kredīta termiņam bija jābeidzas 2009. gada 31. decembrī (13). Tomēr šī subsīdiju shēma faktiski nekad nav zaudējusi spēku, bet līdz šim tā ir atkārtoti atjaunota ar atpakaļejošu spēku. Visbeidzot, 2019. gada 20. decembrī ar Apropriāciju turpmāk konsolidēto aktu (Further Consolidated Appropriations Act) ASV Kongress šo shēmu atjaunoja uz diviem gadiem no 2017. gada 31. decembra un pagarināja uz trim gadiem, proti, līdz 2022. gada 31. decembrim (14). Šis piecu gadu pagarinājums ir ilgākais pagarinājums, kas veikts kopš šīs subsīdiju shēmas ieviešanas.

                     (45)

                     Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs informēja Komisiju, ka 2021. gada 25. maijā gan ASV Senātā, gan ASV Pārstāvju palātā tika iesniegts likumprojekts, lai Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītu shēmu pagarinātu vēl par trim gadiem, t. i., līdz 2025. gada 31. decembrim.

                     (46)

                     Tāpat kā Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīts, Biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts ASV Federālajos tiesību aktos ir bijis spēkā kopš 2005. gada (15). Saskaņā ar ASV 2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un tvēruma paplašināšanas akta (The US Energy and Improvement and Extension Act 2008) 202.(a) punktu šā nodokļu kredīta termiņam bija jābeidzas 2009. gada 31. decembrī (16). Tomēr arī šī subsīdiju shēma nekad nav zaudējusi spēku, un līdz šim tā ir atkārtoti atjaunota ar atpakaļejošu spēku. Visbeidzot, 2019. gada 20. decembrī Apropriāciju turpmāk konsolidētajā aktā (Further Consolidated Appropriations Act) ar ASV Kongresa shēmu šī shēma tika atjaunota uz diviem gadiem no 2017. gada 31. decembra un pagarināta uz trim gadiem, proti, līdz 2022. gada 31. decembrim (17).

                     (47)

                     Mazo agrobiodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts ir nodokļu kredīts, ko piemēro tikai maziem agrobiodīzeļdegvielas ražotājiem. Šī shēma ir aplūkota turpmāk 63.–70. apsvērumā.

               4.2.1.2.   Tiesības izmantot shēmu

                     (48)

                     Lai uzņēmums būtu tiesīgs saņemt Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītu, kas minēts iepriekš 43. apsvēruma 1. punktā, tam ir jāizgatavo biodīzeļdegvielas un dīzeļdegvielas sajaukums, ko pārdod kā degvielu vai izmanto par degvielu.

                     (49)

                     Personai, kas pieprasa šo atvieglojumu, no biodīzeļdegvielas ražotāja vai importētāja jāsaņem sertifikāts, kurā norādīts konkrētais ražojums un biodīzeļdegvielas un agrobiodīzeļdegvielas (18) procentuālais saturs tajā. Šis kredīts tiek piešķirts kā akcīzes nodokļa kredīts vai, ja uzņēmuma akcīzes nodokļa saistības ir mazākas par kopējo akcīzes nodokļa kredītu, uzņēmums atlikušo kredītu var pieprasīt kā atmaksājamu ienākuma nodokļa kredītu. Atmaksājams ienākuma nodokļa kredīts ir pret nodokļu maksātāja ienākuma nodokļiem izsniegts kredīts vai tiešs maksājums. Tas ir atmaksājams, jo kredīta pārpalikumu nodokļu maksātājam var izmaksāt kā tiešu naudas maksājumu, ja kredīts ir lielāks par nodokļu maksātāja nodokļu saistībām.

                     (50)

                     Šīs regulas 43. apsvēruma 2. punktā minētais biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts ir neatmaksājams ienākuma nodokļa kredīts, kas paredzēts nesajauktas, neatšķaidītas (tīras) biodīzeļdegvielas mazumtirgotājiem vai galalietotājiem. Neatšķaidītas biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts ir pieejams tikai tām personām, kas neatšķaidītu biodīzeļdegvielu iepilda transportlīdzekļa degvielas tvertnē vai izmanto par degvielu. Jānorāda, ka šo nodokļu kredītu var saņemt arī biodīzeļdegvielas ražotāji, kas ražo paši savu biodīzeļdegvielu. Līdz ar to, lai pieprasītu šo nodokļu kredītu, biodīzeļdegvielas ražotājam ir jādarbojas vai nu kā mazumtirgotājam (kas galonu biodīzeļdegvielas iepilda galalietotāja transportlīdzekļa degvielas tvertnē), vai kā galalietotājam (kas, piemēram, biodīzeļdegvielu iepilda savu transportlīdzekļu degvielas tvertnēs).

               4.2.1.3.   Praktiskā īstenošana

                     (51)

                     Biodīzeļdegvielai, kas sajaukta ar dīzeļdegvielu, var piemērot akcīzes nodokļa kredītu vai ienākuma nodokļa kredītu. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā visbiežāk izmantotais nodokļu kredīts bija 1 USD par galonu visu veidu biodīzeļdegvielai, tas ir, agrobiodīzeļdegvielai un no biomasas ražotai dīzeļdegvielai.

                     (52)

                     Galīgais nodokļu kredīts par degvielas maisījumu ir atkarīgs no biodīzeļdegvielas procentuālā satura tajā. Minimālā prasība, kas ir arī visbiežāk izmantotā prakse, ir 0,1 % minerāldīzeļdegvielu pievienot 99,9 % biodīzeļdegvielai (šo maisījuma ražojumu ASV apzīmē ar B99), jo tādējādi tiek nodrošināts, ka tiek iegūts maksimālais nodokļu kredīts. Biodīzeļdegvielas procentuālais saturs maisījuma ražojumā kvalificējas nodokļu kredītam (piemēram, 100 galoni B99 degvielas satur 99,9 galonus biodīzeļdegvielas, un par to ir tiesības saņemt 99,90 USD nodokļu kredītu). Biodīzeļdegvielas konversija no tīra ražojuma (B100) sajauktā ražojumā (B99) ir vienkāršs process. Šajā procesā tīrai biodīzeļdegvielai pievieno 0,1 % minerāldīzeļdegvielu, un tas neietver būtisku attiecīgā ražojuma pārveidošanu. Tiesības saņemt nodokļu kredītu ir tieši saistītas ar maisījumu izgatavošanu.

                     (53)

                     Biodīzeļdegvielas ražotāji var pieprasīt šo atvieglojumu, ja tie paši izgatavo maisījumus. Ražotājam neatšķaidīta biodīzeļdegviela ir jāsamaisa ar dīzeļdegvielu. Tas, vai maisījuma biodīzeļdegviela ir paredzēta pārdošanai iekšzemes tirgū vai pārdošanai eksportam, neietekmē tiesības saņemt šo atvieglojumu.

                     (54)

                     Arī tie uzņēmumi, kas neražo, bet iepērk tīru biodīzeļdegvielu un samaisa to biodīzeļdegvielas sajaukumā, ir tiesīgi saņemt šo nodokļu kredītu. Šādiem uzņēmumiem no biodīzeļdegvielas ražotāja vai importētāja (un attiecīgā gadījumā no visiem iesaistītajiem tālākpārdevējiem) ir jāsaņem sertifikāts, kurā ražotājs faktiski apliecina, ka nav pieprasījis šo nodokļu kredītu (19).

                     (55)

                     Minēto atvieglojumu var pieprasīt vai nu kā pret akcīzes vai ienākuma nodokļa saistībām izsniegtu kredītu, vai kā tiešu naudas maksājumu. Atvieglojuma kopējā summa paliek tāda pati (1 USD par galonu) neatkarīgi no tā, vai atvieglojumu pieprasa kā akcīzes nodokļa kredītu, ienākuma nodokļa kredītu, tiešu maksājumu nodokļu maksātājam vai kādā no iepriekš minēto atvieglojumu kombinācijām.

                     (56)

                     ASV Kodeksā paredzēts, ka Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītu piešķir tikai tad, ja uzņēmums (maisījumu izgatavotājs), kas izgatavo biodīzeļdegvielas un minerāldīzeļdegvielas sajaukumu, no biodīzeļdegvielas ražotāja saņem sertifikātu (Certificate for Biodiesel), kurā ražotājs inter alia apliecina biodīzeļdegvielas daudzumu, uz ko sertifikāts attiecas, un to, vai biodīzeļdegviela ir agrobiodīzeļdegviela vai biodīzeļdegviela, kas nav agrobiodīzeļdegviela.

                     (57)

                     Attiecībā uz biodīzeļdegvielas nodokļu kredītu un līdzīgi kā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā mazumtirgotājs (vai biodīzeļdegvielas ražotājs, kas darbojas kā mazumtirgotājs) vai biodīzeļdegvielas, kas nav maisījumā, galalietotājs var pieprasīt 1,00 USD par galonu visu veidu nesajauktai (neatšķaidītai) biodīzeļdegvielai, kas iepildīta transportlīdzekļa degvielas tvertnē vai izmantota par degvielu. Neatmaksājams vispārējās uzņēmējdarbības nodokļu kredīts ir nodokļu kredīts pret uzņēmuma ienākuma nodokli. Tas ir neatmaksājams, jo gadījumā, ja uzņēmuma nodokļu kredīti ir lielāki par tā nodokļu saistībām, kredīta pārpalikumu nevar izmaksāt uzņēmumam kā tiešu naudas maksājumu.

                     (58)

                     Ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi izmantot šīs shēmas, un pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (20) (ņemot vērā sadarbības trūkumu, kas norādīts iepriekš 27. apsvērumā), Komisija secina, ka ASV ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no tām.

               4.2.1.4.   Secinājums

                     (59)

                     Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīts, kā arī biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts ir uzskatāmi par fiskālo atvieglojumu neatkarīgi no tā, vai šo atvieglojumu sniedz kā naudas maksājumu (iespējams vienīgi biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītam) vai arī tas kompensējams attiecībā pret nodokļu saistībām (piemērojams abiem nodokļu kredītiem).

                     (60)

                     Atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajiem konstatējumiem Komisija konstatēja, ka šīs shēmas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punkta nozīmē, jo shēmas paredz ASV valdības finansiālu ieguldījumu tiešu dotāciju veidā (naudas maksājumi, kas iespējami tikai biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītam) un neiekasētu ieņēmumu veidā, kas citādi būtu iekasējami (nodokļu kompensācija) (piemērojams abiem nodokļu kredītiem). Šie atvieglojumi piešķir ieguvumu uzņēmumiem, kas tos saņem.

                     (61)

                     Shēmas attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas darbojas biodīzeļdegvielas nozarē, un tāpēc ir uzskatāmas par īpašām pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamām.

                     (62)

                     Visbeidzot, tā kā Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītu shēma paredz 1 USD subsīdiju par galonu visu veidu biodīzeļdegvielai, Komisija uzskata, ka minētā shēma ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem eksportētājiem ir sniegusi ievērojamu subsīdiju summu un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijusi vissvarīgākā shēma. Šāda 1 USD subsīdija par galonu ir aptuveni 302 EUR par tonnu.

               4.2.2.   Mazo agrobiodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts

         4.2.2.1.   Juridiskais pamats

                     (63)

                     ASV Kodeksa 26. sadaļas 40.A punktā ir paredzēts arī mazo agrobiodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts (tāpat kā biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīts un biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts).

                     (64)

                     Turklāt, līdzīgi kā biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīts un biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts (sk. 44. un 46. apsvērumu), ASV federālajos tiesību aktos kopš 2005. gada (21) ir ieviests mazo agrobiodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts. Saskaņā ar ASV 2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un tvēruma paplašināšanas akta (The US Energy and Improvement and Extension Act 2008) 202.(a) punktu šā nodokļu kredīta termiņam bija jābeidzas 2009. gada 31. decembrī (22). Tomēr šī subsīdiju shēma nekad nav zaudējusi spēku, bet tā ir atkārtoti atjaunota ar atpakaļejošu spēku. Visbeidzot, 2019. gada 20. decembrī ar Apropriāciju turpmāk konsolidēto aktu ar ASV Kongresa shēmu šī shēma tika atjaunota uz diviem gadiem (no 2017. gada 31. decembra un pagarināta uz trim gadiem, proti, līdz 2022. gada 31. decembrim).

               4.2.2.2.   Tiesības izmantot shēmu

                     (65)

                     Šī shēma ir pieejama tikai maziem neatšķaidītas agrobiodīzeļdegvielas ražotājiem. Sajaukumu izgatavotāji, maisījumu izgatavotāji vai tirgotāji, kuri iepērk biodīzeļdegvielu, bet to neražo, nav tiesīgi saņemt nodokļu kredītu. Mazs ražotājs ir ikviena persona, kuras ražošanas jauda nepārsniedz 60 milj. galonu agrobiodīzeļdegvielas gadā.

                     (66)

                     Mazie agrobiodīzeļdegvielas ražotāji var pieprasīt 0,10 USD neatmaksājamu vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītu par katru saražotās agrobiodīzeļdegvielas galonu. Ražotāja saražotais kvalificētais apjoms nedrīkst pārsniegt 15 milj. galonu taksācijas gadā. Lai ražotājs varētu pieprasīt nodokļu kredītu, agrobiodīzeļdegviela jāizmanto par degvielu, jāpārdod izmantošanai par degvielu vai jāizmanto tāda biodīzeļdegvielas un dīzeļdegvielas sajaukuma izgatavošanai, ko izmanto par degvielu vai pārdod izmantošanai par degvielu. Tādējādi mazie agrobiodīzeļdegvielas ražotāji šo shēmu var apvienot ar Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītu shēmu un tādējādi kopā saņemt 1,10 USD par galonu. Turpretim lielie agrobiodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi saņemt atbalstu tikai no Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītu shēmas.

               4.2.2.3.   Praktiskā īstenošana

                     (67)

                     Pieprasījumus piešķirt neatmaksājamus vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītus iesniedz katru gadu tad, kad pieprasījuma iesniedzējs aizpilda savu ienākuma nodokļa deklarāciju. Nodokļu kredītu par katru biodīzeļdegvielas galonu, ko pieprasījuma iesniedzējs saražojis attiecīgajā taksācijas gadā, nepārsniedzot 15 milj. galonu, kompensē attiecībā pret pieprasījuma iesniedzēja uzņēmuma ienākuma nodokļa saistībām. Ja pieprasītāja nodokļu saistības ir mazākas nekā pieprasītā nodokļu kredīta summa, atlikušo summu var pārcelt uz nākamajiem taksācijas gadiem.

                     (68)

                     Ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu. un pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (23) (ņemot vērā sadarbības trūkumu, kas norādīts iepriekš 27. apsvērumā), Komisija, izmantojot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, secina, ka ASV ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no tās.

               4.2.2.4.   Secinājums

                     (69)

                     Atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajam konstatējumam Komisija konstatēja, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā paredz ASV valdības finansiālu ieguldījumu neiekasētu ieņēmumu veidā, kas citādi būtu iekasējami. Šis atvieglojums piešķir ieguvumu uzņēmumiem, kas to saņem.

                     (70)

                     Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas ražo biodīzeļdegvielu, un tāpēc ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

               4.2.3.   USDA Bioenerģijas programma modernām biodegvielām

         4.2.3.1.   Juridiskais pamats

                     (71)

                     ASV Lauksaimniecības departamenta (USDA) Bioenerģijas programma modernām biodegvielām (BPAB) ir reglamentēta ar 2002. gada Lauksaimniecības nozares aizsargātības un lauku ieguldījumu akta (Farm Security and Rural Investment Act jeb 2002 Farm Bill) IX sadaļas 9005. punktu un pašlaik ir kodificēta ASV Kodeksa 7. sadaļas 8105. punktā.

                     (72)

                     Bija paredzēts, ka programmas termiņš beigsies 2012. gadā, bet tas tika pagarināts 2013. gadā (24) un pēc tam 2014. gadā (25). Šajā sakarā ar 2014. gada Lauksaimniecības aktu programma tika pagarināta vēl uz pieciem gadiem līdz 2018. gada beigām. Nesen ar 2018. gada 20. decembra Lauksaimniecības uzlabošanas aktu šo subsīdiju programmu pagarināja vēl uz pieciem gadiem, t. i., līdz 2023. gada beigām (26).

               4.2.3.2.   Tiesības izmantot shēmu

                     (73)

                     Šī programma paredz tiešas dotācijas ražotājiem, kuri ražo modernās biodegvielas, ko parasti definē kā “degvielas, ko iegūst no biomasas, kas nav kukurūzas graudu ciete”. Šī definīcija ietver no biomasas ražotu dīzeļdegvielu (27). No programmas līdzekļiem ne vairāk kā piecus procentus var sadalīt atbalsttiesīgiem ražotājiem, kuru pārstrādes jauda pārsniedz 150 milj. galonu modernās biodegvielas gadā. Maisījumu izgatavotāji nav tiesīgi saņemt šīs programmas atbalstu.

               4.2.3.3.   Praktiskā īstenošana (28)

                     (74)

                     Pēc pieteikšanās programmai dalībnieki no valdības saņem tiešus maksājumus. Ražotājiem vispirms ir jāreģistrējas iestādē un jāparaksta līgums. Ražotājiem par katru fiskālā gada ceturksni ir jāiesniedz maksājumu pieteikumi, lai saņemtu maksājumu par attiecīgajā ceturksnī saražoto moderno biodegvielu. Maksājumus veic gan par faktisko ražošanas apjomu, gan par ražošanas apjoma pieaugumu. Maksājumus par faktisko ražošanas apjomu aprēķina reizi ceturksnī, pamatojoties uz faktisko modernās biodegvielas apjomu, kas saražots katrā ceturksnī.

                     (75)

                     Maksājumus par ražošanas apjoma pieaugumu veic, pamatojoties uz to atbalsttiesīgas modernās biodegvielas daudzumu, kas saražots fiskālajā gadā un kas pārsniedz iepriekšējos fiskālajos gados saražoto daudzumu (kopš 2009. gada).

                     (76)

                     Pamatojoties uz ražošanas BTU (29) vērtību, finansējumu sadala starp visiem ražotājiem, kas pieteikušies. Finansējumu sadala vienmērīgi starp visiem ražotājiem atkarībā no BTU vērtības.

                     (77)

                     Ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu. un pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (30) (ņemot vērā sadarbības trūkumu, kas norādīts iepriekš 27. apsvērumā), Komisija, izmantojot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, secina, ka ASV ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no tās.

               4.2.3.4.   Secinājums

                     (78)

                     Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā paredz ASV valdības finansiālu ieguldījumu tiešas dotācijas veidā. Šis atvieglojums piešķir ieguvumu uzņēmumiem, kas to saņem.

                     (79)

                     Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas ražo biodīzeļdegvielu, un tāpēc ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

               4.2.4.   Celulozes biodegvielas ražošanas nodokļu kredīts

         4.2.4.1.   Juridiskais pamats

                     (80)

                     Programma ir spēkā kopš 2009. gada 1. janvāra, tā ir izveidota ar 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas aktu (Food, Conservation, and Energy Act of 2008) un to pārvalda Iekšzemes ieņēmumu dienests. Tā ir kodificēta ASV Kodeksa 26. sadaļas 40.(b)(6) punktā.

                     (81)

                     Sākotnēji bija paredzēts, ka subsīdijas termiņš beigsies 2012. gada 31. decembrī. Tomēr šis termiņš tika vairākkārt pagarināts, un visbeidzot ar 2019. gada 20. decembra Apropriāciju turpmāk konsolidēto aktu tas tika pagarināts līdz 2021. gada 1. janvārim.

               4.2.4.2.   Tiesības izmantot shēmu

                     (82)

                     Minētā shēma paredz 1,01 USD neatmaksājamu vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītu par galonu otrās paaudzes biodegvielas, ko izmanto par degvielu vai pārdod izmantošanai par degvielu. Atbalstu ir tiesīgi saņemt citu starpā tādas biodegvielas ražotāji, ko iegūst no visu veidu lignocelulozes vai hemicelulozes vielas, kura ir atjaunojama vai atkārtoti pieejama, kā arī no aļģēm iegūtu degvielu ražotāji.

               4.2.4.3.   Praktiskā īstenošana

                     (83)

                     Ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu. un pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (31) (ņemot vērā sadarbības trūkumu, kas norādīts iepriekš 27. apsvērumā), Komisija, izmantojot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, secina, ka ASV ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no tās.

                     (84)

                     Turklāt paredzams, ka celulozes biodegvielas nākotnē veidos ievērojamu daļu no ASV ražošanas apjoma, kā to apliecina vairāki pašreizējie projekti, kuru mērķis ir attīstīt celulozes dīzeļdegvielas ražošanas jaudas (32).

               4.2.4.4.   Secinājums

                     (85)

                     Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā paredz ASV valdības finansiālu ieguldījumu tiešas dotācijas veidā. Šis atvieglojums piešķir ieguvumu uzņēmumiem, kas to saņem.

                     (86)

                     Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas ražo biodegvielu, ko iegūst no visu veidu lignocelulozes vai hemicelulozes vielas, kura ir atjaunojama vai atkārtoti pieejama, kā arī uz ražotājiem, kuri ražo no aļģēm iegūtas degvielas. Tāpēc tā uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

               4.2.5.   USDA Biorafinēšanas rūpnīcu, atjaunojamo energoresursu ķīmisko vielu un biobāzētu produktu ražošanas atbalsta programma

         4.2.5.1.   Juridiskais pamats

                     (87)

                        USDA Biorafinēšanas rūpnīcu, atjaunojamo energoresursu ķīmisko vielu un biobāzētu produktu ražošanas atbalsta programma ir paredzēta ASV Kodeksa 7. sadaļas 8103. punktā (Biorafinēšanas rūpnīcu atbalsts) un to pārvalda ASV Lauksaimniecības departaments (USDA).

                     (88)

                     Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā tā pati programma tika dēvēta par “Aizdevumu garantijām modernajām biodegvielām”, bet iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā tā netika analizēta.

                     (89)

                     Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumu, programma bija spēkā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               4.2.5.2.   Tiesības izmantot shēmu

                     (90)

                     Šī programma nodrošina tādas aizdevumu garantijas līdz 250 milj. USD, kas nepieciešamas, lai palīdzētu izstrādāt jaunas un topošas moderno biodegvielu (t. sk. biodīzeļdegvielu), atjaunojamo energoresursu ķīmisko vielu un biobāzētu produktu tehnoloģijas. Kopumā programmas ietvaros atbalsttiesīgi ir divu veidu projekti: biorafinēšanas rūpnīcas un biobāzētu produktu ražošanas iekārtas. Moderna biodegviela ir degviela, ko iegūst no biomasas, kas nav kukurūzas graudu ciete. Projektam jāatrodas kādā ASV štatā.

                     (91)

                     Atbalsttiesīgie pieteikumu iesniedzēji citu starpā ir privātpersonas, štata vai vietējās valdības, lauku saimniecību kooperatīvi, valsts laboratorijas, augstākās izglītības iestādes un lauku elektroenerģijas kooperatīvi.

                     (92)

                     Kopējā federālās līdzdalības summa (aizdevuma garantija plus cits federālais finansējums) nedrīkst pārsniegt 80 % no kopējām atbalsttiesīgajām projekta izmaksām. Aizņēmējam un citiem galvenajiem projekta dalībniekiem ir jāveic būtisks kapitālieguldījums.

               4.2.5.3.   Praktiskā īstenošana

                     (93)

                     Ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu. un pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (33) (ņemot vērā sadarbības trūkumu, kas norādīts iepriekš 27. apsvērumā), Komisija, izmantojot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, secina, ka ASV ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no tās.

               4.2.5.4.   Secinājums

                     (94)

                     Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā paredz ASV valdības finansiālu ieguldījumu fiskālā atvieglojuma veidā. Šis atvieglojums piešķir ieguvumu uzņēmumiem, kas to saņem.

                     (95)

                     Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas darbojas moderno biodegvielu nozarē, un tāpēc ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

               4.3.   Subsidēšana: štatu shēmas

         4.3.1.   Aiovas Biodīzeļdegvielas ražotāju nodokļu atmaksa

         4.3.1.1.   Juridiskais pamats

                     (96)

                     Šīs shēmas, ko pārvalda Aiovas Ieņēmumu departaments, juridiskais pamats ir Aiovas Kodeksa 423.4(9) punkts.

                     (97)

                     Bija paredzēts, ka shēmas termiņš beigsies 2015. gada 1. janvārī, bet 2014. gadā Aiovas štata 85. Ģenerālā asambleja to pirmo reizi pagarināja līdz 2018. gada 1. janvārim. 2016. gadā Aiovas štata 86. Ģenerālā asambleja ar 2016. gada 24. maijā pieņemtu aktu (1106. nodaļa) šo shēmu pagarināja vēl uz deviņiem gadiem, t. i., līdz 2025. gada 1. janvārim.

               4.3.1.2.   Tiesības izmantot shēmu

                     (98)

                     Ražotājam jābūt biodīzeļdegvielas ražotājam, kas reģistrēts Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūrā saskaņā ar Federālo noteikumu kodeksa 40. sadaļas 79.4 punktu. Saskaņā ar Aiovas Kodeksa 214.A.2 punktu biodīzeļdegviela ir jāizmanto ar biodīzeļdegvielu samaisītā degvielā. Šai biodīzeļdegvielai jābūt ražotai Aiovā.

               4.3.1.3.   Praktiskā īstenošana

                     (99)

                     Atbalsttiesīgiem biodīzeļdegvielas ražotājiem ir jāiesniedz atmaksas pieprasījums, kurā norādīti dati par ceturksnī saražotās biodīzeļdegvielas galonu daudzumu. Ieņēmumu departaments pārskata atmaksas pieprasījumu un, ja tas tiek apstiprināts, piešķir atmaksu katram atbalsttiesīgajam biodīzeļdegvielas ražotājam.

                     (100)

                     Atmaksas pieprasījumi tiek iesniegti katra gada aprīlī, jūlijā, oktobrī un janvārī, un atmaksas čeki tiek izsniegti katra gada maijā, augustā, novembrī un februārī.

                     (101)

                     Programma paredz 0,02 USD kompensāciju par galonu Aiovā saražotas biodīzeļdegvielas. Atmaksa attiecas tikai uz pirmajiem 25 milj. galonu, kas saražoti katrā ražotnē.

                     (102)

                     Ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu. un pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (34) (ņemot vērā sadarbības trūkumu, kas norādīts iepriekš 27. apsvērumā), Komisija, izmantojot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, secina, ka ASV ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no tās.

               4.3.1.4.   Secinājums

                     (103)

                     Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā paredz Aiovas štata finansiālu ieguldījumu neiekasētu ieņēmumu veidā, kas citādi būtu iekasējami. Šis atvieglojums piešķir ieguvumu uzņēmumiem, kas to saņem.

                     (104)

                     Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas ražo biodīzeļdegvielu un citu veidu degvielu, un tāpēc ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

               4.3.2.   Kentuki Biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļu kredīts

         4.3.2.1.   Juridiskais pamats

                     (105)

                     Šīs shēmas, ko pārvalda Kentuki Ieņēmumu departaments, juridiskais pamats ir Kentuki Pārskatīto statūtu 141.422 līdz 141.425 punkts.

                     (106)

                     Shēma tika izveidota ar 2005. gada Kentuki aktu (2005 Kentucky Acts) 168. nodaļas 137. punktu un stājās spēkā 2005. gada 18. martā. Tā tika grozīta 2006. un 2007. gadā. Pašlaik to reglamentē Kentuki Pārskatīto statūtu 2019. gada redakcija, kā minēts iepriekšējā apsvērumā.

               4.3.2.2.   Tiesības izmantot shēmu

                     (107)

                     Visi biodīzeļdegvielas ražotāji, biodīzeļdegvielas maisījumu izgatavotāji vai atjaunojamās dīzeļdegvielas ražotāji, kas fiziski atrodas Kentuki, ir tiesīgi saņemt ražošanas nodokļu kredītu.

               4.3.2.3.   Praktiskā īstenošana

                     (108)

                     Atbalsttiesīgajam pieteikuma iesniedzējam līdz tā pirmā mēneša 15. datumam, kas seko iepriekšējā kalendārā gada beigām, Ieņēmumu departamentam jāiesniedz nodokļu kredīta pieprasījums par biodīzeļdegvielas galoniem, kuri saražoti vai samaisīti (vai par saražoto atjaunojamo dīzeļdegvielu) Kentuki štatā.

                     (109)

                     Pieteikuma iesniedzējam, kas pieprasa nodokļu kredītu, departamenta izdotais nodokļu kredīta sertifikāts ir jāpievieno nodokļu deklarācijai, uz kuras pamata tiek pieprasīts nodokļu kredīts (35).

                     (110)

                     Nodokļu kredīta summa ir viens dolārs (1 USD) par vienu biodīzeļdegvielas galonu, ko saražojis biodīzeļdegvielas ražotājs, vai viens dolārs (1 USD) par vienu galonu biodīzeļdegvielas, ko biodīzeļdegvielas maisījumu izgatavotājs izmanto maisījumu izgatavošanas procesā, un viens dolārs (1 USD) par vienu galonu atjaunojamās dīzeļdegvielas (proti, no biomasas iegūtas dīzeļdegvielas), ko saražojis atjaunojamās dīzeļdegvielas ražotājs, ja vien apstiprinātā nodokļu kredīta kopējā summa visiem biodīzeļdegvielas ražotājiem, dīzeļdegvielas maisījumu izgatavotājiem un atjaunojamās dīzeļdegvielas ražotājiem nepārsniedz 10 milj. USD gada maksimālo robežvērtību.

                     (111)

                     Ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu. un pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (36) (ņemot vērā sadarbības trūkumu, kas norādīts iepriekš 27. apsvērumā), Komisija, izmantojot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, secina, ka ASV ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no tās.

               4.3.2.4.   Secinājums

                     (112)

                     Komisija secina, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā paredz Kentuki štata finansiālu ieguldījumu neiekasētu ieņēmumu veidā, kas citādi būtu iekasējami. Šis atvieglojums piešķir ieguvumu uzņēmumiem, kas to saņem.

                     (113)

                     Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas ražo biodīzeļdegvielu un citu veidu degvielu, un tāpēc ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

               4.3.3.   Teksasas Degvielas etanola un biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanas programma

         4.3.3.1.   Juridiskais pamats

                     (114)

                     Šīs shēmas, ko pārvalda Teksasas Ekonomikas attīstības un tūrisma birojs, juridiskais pamats ir Teksasas Lauksaimniecības kodeksa (Texan Agriculture Code) 16. nodaļa “Degvielas etanola, atjaunojamā metāna, biodīzeļdegvielas un atjaunojamās dīzeļdegvielas ražošanas veicināšanas programma” (Fuel Ethanol, Renewable Methane, Biodiesel, And Renewable Diesel Production Incentive Program).

                     (115)

                     Kopš 2011. gada Teksasas Lauksaimniecības kodeksa 16. nodaļā izmaiņas nav veiktas. Tāpēc šī shēma joprojām ir spēkā.

               4.3.3.2.   Tiesības izmantot shēmu

                     (116)

                     Saskaņā ar šo shēmu Teksasas valdība piešķir dotācijas atbalsttiesīgiem uzņēmumiem, kas Teksasā ražo etanolu, atjaunojamo metānu, biodīzeļdegvielu vai atjaunojamo dīzeļdegvielu.

                     (117)

                     Lai varētu saņemt atbalstu, šādiem uzņēmumiem jābūt reģistrētiem Teksasas Ekonomikas attīstības un tūrisma birojā.

               4.3.3.3.   Praktiskā īstenošana

                     (118)

                     Reģistrētiem ražotājiem, kuri samaksājuši 32 centu nodevu par katru degvielas etanola galonu vai atjaunojamā metāna miljonu BTU un 1,6 centus par katru saražotās biodīzeļdegvielas galonu, ir tiesības saņemt 20 centu dotāciju par katru degvielas etanola galonu vai atjaunojamā metāna miljonu BTU un 10 centus par katru galonu biodīzeļdegvielas, kas saražota katrā reģistrētajā ražotnē (maksimālā robežvērtība ir 18 milj. galonu gadā vienai ražotnei), līdz brīdim, kad pagājuši 10 gadi kopš ražotnē uzsākta ražošana (37).

                     (119)

                     Ņemot vērā to, ka biodīzeļdegvielas ražotāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu. un pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (38) (ņemot vērā sadarbības trūkumu, kas norādīts iepriekš 27. apsvērumā), Komisija, izmantojot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, secina, ka ASV ražotāji eksportētāji saņēmuši ieguvumu no tās.

               4.3.3.4.   Secinājums

                     (120)

                     Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā paredz Teksasas štata finansiālu ieguldījumu tiešu dotāciju veidā. Ievērojot pamatregulas 3. panta 2. punktu, šis atvieglojums piešķir ieguvumu uzņēmumiem, kas to saņem.

                     (121)

                     Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas ražo biodīzeļdegvielu un citu veidu degvielu, un tāpēc ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

               4.4.   Subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība

         4.4.1.   Trīs federālo shēmu subsidēšanas turpināšanās iespējamība

                     (122)

                     Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā galvenā shēma joprojām bija Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītu shēma. ASV Kongress 2019. gada 20. decembrī šo shēmu atjaunoja ar Apropriāciju turpmāk konsolidēto aktu (šajā sakarā sk. 44. apsvērumu iepriekš), un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā bija spēkā. Tā zaudēs spēku ne agrāk kā 2023. gada 1. janvārī.

                     (123)

                     Tāpat kā Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredītu, 2019. gada 20. decembrī ASV Kongress līdz 2022. gada 31. decembrim (šajā sakarā sk. iepriekš 46. un 64. apsvērumu) ar Apropriāciju turpmāk konsolidēto aktu atjaunoja arī Biodīzeļdegvielas nodokļu kredītu un Mazo agrobiodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredītu.

                     (124)

                     Tādējādi minētās trīs federālās shēmas (Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīts, Biodīzeļdegvielas nodokļu kredīts un Mazo agrobiodīzeļdegvielas ražotāju nodokļu kredīts) tika ieviestas ar 2004. gada Amerikas Darbvietu radīšanas aktu (39) un sākotnēji stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī. Turklāt tās visas līdz šim ir atkārtoti atjaunotas ar atpakaļejošu spēku.

                     (125)

                     Turklāt, kā paskaidrots 72. apsvērumā, bija paredzēts, ka USDA Bioenerģijas programma modernām biodegvielām beigsies 2012. gadā, bet 2013. gadā un pēc tam 2014. gadā tā tika pagarināta. Ar 2014. gada Lauksaimniecības aktu programma tika pagarināta vēl uz pieciem gadiem līdz 2018. gada beigām. Nesen ar 2018. gada 20. decembra Lauksaimniecības uzlabošanas aktu šo subsīdiju programmu pagarināja vēl uz pieciem gadiem, t. i., līdz 2023. gada beigām.

                     (126)

                     Turklāt, kā aprakstīts 81. apsvērumā, bija paredzēts, ka Celulozes biodegvielas ražošanas nodokļu kredīta termiņš beigsies 2012. gadā. Tas tika pagarināts vairākas reizes un visbeidzot ar ASV Kongresa Apropriāciju turpmāk konsolidēto aktu (40)2019. gada 20. decembrī atjaunots līdz 2021. gada 1. janvārim.

                     (127)

                        USDA Biorafinēšanas rūpnīcu, atjaunojamo energoresursu ķīmisko vielu un biobāzētu produktu ražošanas atbalsta programma iepriekš tika dēvēta par “Aizdevumu garantijām modernajām biodegvielām”. Visā programmas pastāvēšanas laikā tā bija nepārtraukti pieejama ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā joprojām bija spēkā, un kopš sākotnējās stāšanās spēkā tā tika pastāvīgi atjaunota. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija spēkā visas iepriekš analizētās subsīdiju shēmas, uz kuru pamata tika piešķirtas subsīdijas. Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem (41), Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīta subsīdija vien ir 300 USD par katru tonnu biodīzeļdegvielas, kas sajaukta ar dīzeļdegvielu. Tādējādi, ņemot vērā šīs Biodīzeļdegvielas sajaukumu nodokļu kredīta subsīdiju shēmas nodrošinātās subsīdijas summas lielumu vien un daudzās citas ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem pieejamās subsīdiju shēmas, Komisija secina, ka ASV biodīzeļdegvielas ražošanas nozare joprojām tiek subsidēta ar subsīdiju summām, kas pārsniedz de minimis līmeni.

               4.4.2.   Pārējo shēmu subsidēšanas turpināšanās iespējamība

                     (128)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija spēkā visas iepriekš analizētās subsīdiju shēmas, uz kuru pamata tika piešķirtas subsīdijas.

                     (129)

                     Vairākas citas nelielas 41. apsvērumā uzskaitītās štatu subsīdiju shēmas joprojām ir spēkā, un nekas neliecina, ka tuvākajā nākotnē šīs shēmas beigs pastāvēt.

               4.4.3.   Secinājums par subsidēšanas turpināšanos

                     (130)

                     Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus un ASV iestāžu un ASV ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija secina, ka ASV biodīzeļdegvielas ražotāji ir turpinājuši saņemt ieguvumu no visām federālajām un štatu shēmām, kas aprakstītas iepriekšējos apsvērumos, un ka subsīdiju summas pārsniedz de minimis līmeni.

               4.5.   Iespējamība, kas subsidētais imports tiks veikts ievērojamos daudzumos

                     (131)

                     Pēc tam, kad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēta subsidēšana, Komisija pārbaudīja subsidētā importa no attiecīgās valsts turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti. Pēc tam, kad 2009. gadā tika noteikti pasākumi, biodīzeļdegvielas imports no ASV Savienībā no 2013. gada samazinājās līdz gandrīz nullei. Piemēram, PIP laikā (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam) no ASV tika importētas aptuveni 156 t. Šie apjomi veido tikai 0,04 % no kopējā ASV eksporta un vēl mazāk no patēriņa Savienībā. Komisija analizēja, vai būtu iespējams, ka subsidētais imports atsāktos ievērojamos daudzumos, ja pasākums zaudētu spēku. Jo īpaši tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ASV, citu tirgu pieejamība un Savienības tirgus pievilcīgums.

               4.5.1.   ASV ražotāju eksportētāju esošā neizmantotā jauda

                     (132)

                     Komisija pārbaudīja, vai subsidētais eksports no ASV uz Savienību tiktu veikts ievērojamos apjomos, ja pasākumi zaudētu spēku. Ražotāju eksportētāju un ASV valdības nesadarbošanās dēļ, kas aprakstīta iepriekš 27. apsvērumā, nebija iespējams veikt analīzi, pamatojoties uz pārbaudītiem ASV ražotāju un ASV iestāžu sniegtiem datiem. Tāpēc Komisija izmantoja šādus informācijas avotus: Eurostat, termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, pieprasījuma iesniedzēja vēlāk iesniegtos dokumentus un ASV Enerģētikas informācijas administrācijas (EIA) un ASV Lauksaimniecības departamenta (USDA) tīmekļa vietnes.

                     (133)

                     Pamatojoties uz datiem, kas savākti no EIP, ASV biodīzeļdegvielas ražotāju jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 8 412 000 t.

                     (134)

                     ASV biodīzeļdegvielas faktiskais ražošanas apjoms PIP laikā bija 5 718 000 t (EIA dati), kas atbilst 68 % jaudas izmantojumam un 32 % neizmantotajai jaudai jeb aptuveni 2 694 000 t. Šī ievērojamā ASV ražotāju neizmantotā jauda ir stimuls palielināt ražošanu un Savienības tirgū pārdot biodīzeļdegvielu par subsidētām cenām, un tāpēc gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tas visticamāk tiktu izmantots, lai apgādātu Savienības tirgu. ASV ražotāji var viegli palielināt ražošanu un eksportu uz ES, jo jaudas izmantojuma īpatsvara pieaugums rada saimniecisku ieguvumu un samazina vienības ražošanas izmaksas. ASV neizmantotās jaudas laišanai Savienības tirgū būtu ievērojama ietekme, jo PIP laikā tā veidoja gandrīz 18 % no Savienības patēriņa.

                     (135)

                     Turklāt PIP laikā ASV biodīzeļdegvielas ražošanas apjoms (5 718 000 t) bija mazāks par patēriņu (5 934 000 t). Tādējādi ASV importēja vairāk biodīzeļdegvielas nekā eksportēja. PIP laikā kopējais importa apjoms bija 629 000 t un kopējais eksporta apjoms – 428 000 t. Tomēr, ja pieejamā ražošanas jauda netika izmantota, lai attiecīgajā periodā apmierinātu iekšzemes pieprasījumu, maz ticams, ka šāda pieejamā ražošanas jauda šim mērķim tiktu izmantota nākotnē. Paziņotā ASV ražošanas jauda PIP laikā (8 412 000 t, sk. iepriekšējo apsvērumu) bija ievērojami lielāka par iekšzemes patēriņu. Tas nozīmē, ka tad, ja tiktu pavērtas eksporta tirgus iespējas, ASV ražotāji savu neizmantoto jaudu visticamāk izmantotu pārdošanai eksportam, nevis iekšzemes patēriņam.

               4.5.2.   Citu tirgu pieejamība

                     (136)

                     Ir maz ticams, ka neizmantotā jauda varētu tikt izmantota eksporta palielināšanai uz trešām valstīm, kas nav ES. Lielie trešo valstu tirgi (Brazīlija, Indonēzija, Argentīna, Ķīna, Taizeme) ir pašpietiekami iekšzemes biodīzeļdegvielas ražošanas ziņā, un, neraugoties uz savu neizmantoto jaudu, līdz šim ASV nav daudz eksportējušas uz šīm valstīm. Nav pamata uzskatīt, ka nākotnē tas mainīsies.

               4.5.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (137)

                     Lai noteiktu cenu eksportam uz trešām valstīm, Komisija savus konstatējumus pamatoja ar publiski pieejamu informāciju, proti, Global Trade Atlas (“GTA”). Tā izguva biodīzeļdegvielas eksporta daudzumus un vērtības ar HS kodu 3826 00 PIP laikā. Eksporta daudzumi (t) uz visām valstīm (ieskaitot ES) ir 389 075 t, no kā nenozīmīgi apjomi tika eksportēti uz Savienību.

                     (138)

                     Vidējā EXW cena biodīzeļdegvielai, ko PIP laikā Savienības ražotāji pārdevuši Savienībā, kā parādīts 1. tabulā, bija 771 EUR/t.

                     (139)

                     1. tabulā parādīta tāda vidējā pārdošanas cena USD/t, kas pienācīgi koriģēta EXW līmenī (atņemot 82,52 USD/t iekšzemes vedmaksu, kas norādīta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā) sešās valstīs (ārpus ES), uz kurām ASV eksportēja vairāk par 0,1 % no to kopējā eksporta PIP laikā.

                        1. tabula

                        ASV eksporta apjomi un cenas PIP laikā

                                 Galamērķa valstis

                                 Eksporta daudzumi (t)

                                 % no eksporta uz visām valstīm

                                 Vidējā EXW cena (USD/t)

                                 Vidējā EXW cena (EUR/t)

                                 Kanāda

                                 354 442

                                 91,1

                                 805,33

                                 728,48

                                 Ķīna

                                 12 363

                                 3,2

                                 316,49

                                 286,29

                                 Norvēģija

                                 3 500

                                 0,9

                                 862,48

                                 780,18

                                 Peru

                                 2 144

                                 0,6

                                 591,72

                                 535,26

                                 Meksika

                                 1 204

                                 0,3

                                 661,23

                                 598,13

                                 Dienvidkoreja

                                 475

                                 0,1

                                 363,15

                                 328,49

                                 Avots: GTA.

                     (140)

                     1. tabulā parādīts, ka eksporta cenas ir ļoti atšķirīgas starp dažādām valstīm, uz kurām ASV PIP laikā eksportēja visvairāk.

                     (141)

                     1. tabulā arī parādīts, ka augstākās vidējās eksporta cenas ir cenas uz tādām valstīm kā Kanāda un Norvēģija, uz kurām ASV pārdod 92 % no to kopējā eksporta. Šajā sakarā termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīts, ka dārgāka “.. biodīzeļdegviela, ko eksportē uz Kanādu, tiek ražota no konkrētiem izejvielu veidiem, kam ir labāka izturība pret zemām temperatūrām, piemēram, no rapša (canola) vai arī hidroattīrītas augu eļļas (HVO), kam ir izcilas aukstumizturības īpašības..”. Tādējādi lielākas vidējās eksporta cenas uz abām attiecīgajām valstīm ir skaidrojamas ar ievadmateriālu (piemēram, canola ieguvei) lielāku pašizmaksu.

                     (142)

                     Pamatojoties uz GTA, Komisija aprēķināja vidējo eksporta cenu uz visiem galamērķiem PIP laikā, ņemot vērā šādus elementus:

                                 —

                                 tā kā ASV eksporta cenas bija ļoti atšķirīgas (kā parādīts arī 139. apsvēruma 1. tabulā), Komisija no šā aprēķina izslēdza visas valstis, kuru īpatsvars attiecībā pret ASV kopējo PIP laikā eksportēto pārdošanas apjomu bija mazāks par 0,1 %. Kopumā bija sešas valstis (izņemot ES), kuru īpatsvars pārsniedza 0,1 % no ASV kopējā eksporta apjoma, kā norādīts 1. tabulā.

                                 —

                                 Kā parādīts 1. tabulā, augstākās vidējās eksporta cenas ir cenas uz tādām valstīm kā Kanāda un Norvēģija, uz kurām ASV pārdod 92 % no to kopējā eksporta. Šādas lielākas eksporta cenas ir saistītas ar ievadmateriālu (piemēram, canola ieguvei) lielāku pašizmaksu.

                                 —

                                 ES atšķirīgo klimatisko apstākļu dēļ biodīzeļdegvielas eksports uz ES galvenokārt ietvers dažādu biodīzeļdegvielas veidu klāstu, tādējādi biodīzeļdegviela, kas izmantojama eksportam uz Ziemeļeiropu, galvenokārt būs tā, kurai ir labāka izturība pret zemām temperatūrām.

                                 —

                                 Tādējādi, pašreizējā novērtējuma vajadzībām aprēķinot vidējo aritmētisko eksporta cenu, tiek taisnīgi atspoguļota vidējā cena, kas tiktu novērota Savienības tirgū, un netiek piešķirta nesamērīga nozīme eksportam uz Kanādu un Norvēģiju, ņemot vērā biodīzeļdegvielas veidu klāstu, ko visticamāk eksportētu uz Savienību, kur klimatiskie apstākļi dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras.

                     (143)

                     Ņemot vērā visus iepriekš minētos elementus, Komisija aprēķināja vidējo aritmētisko eksporta cenu, kas bija 682 USD/t (617 EUR/t). Šī 617 EUR/t vidējā eksporta cena ir FOB cena, kurai jāpieskaita jūras vedmaksas un apdrošināšanas izmaksas, lai iegūtu CIF cenu. Šīs izmaksas, kā norādīts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, bija aptuveni 52 USD/t (47 EUR/t), ja galamērķis būtu Savienība.

                     (144)

                     Komisija uzskata, ka 47 EUR/t ir pamatota norāde jūras vedmaksas un apdrošināšanas papildu izmaksām uz citiem galamērķiem. Tādējādi ASV eksporta vidējā cena uz trešām valstīm tika noteikta 617 EUR/t (FOB), kas, pat ja tiktu pieskaitīta jūras vedmaksa, apdrošināšanas izmaksas, pašreizējais muitas nodoklis (6,5 %) (kopā noapaļoti līdz 104 EUR/t, lai segtu arī dažas papildu pēcimportēšanas izmaksas), no ASV uz ES (kopā aptuveni 721 EUR/t) būtu daudz zemāka par Savienības ražošanas nozares EXW cenu 771 EUR/t.

                     (145)

                     Rezultātā tas parāda, ka ASV ražotāji eksportētāji, lai iekļūtu Savienības tirgū, varētu pārdot par cenu, kas ir zemāka par 771 EUR/t, un ka tas būtu stimuls daļu no pašreizējā eksporta uz trešām valstīm novirzīt uz Savienības tirgu, jo tajā ir pievilcīgākas cenas nekā dažu citu trešo valstu tirgos.

               4.6.   Apiešanas un absorbcijas prakse

                     (146)

                     Kā minēts 1. apsvērumā, tika konstatēts, ka 2009. gadā noteiktie antisubsidēšanas pasākumi tika apieti, veicot pārkraušanu Kanādā un mainot maisījuma sastāvu. Šādas prakses pastāvēšana liecina, ka daži ASV ražotāji ir ieinteresēti ienākt Savienības tirgū pat pēc pasākumu noteikšanas, un tāpēc tā ir uzskatāma par norādi uz Savienības tirgus pievilcīgumu ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem.

               4.7.   Secinājums

                     (147)

                     Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka subsidēšana ir turpinājusies. Komisija konstatē, ka, ievērojot ASV biodīzeļdegvielas ražošanas nozares ievērojamo neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu lieluma un pārdošanas cenu ziņā, īpaši attiecībā uz cenu līmeni ASV eksportam uz trešām valstīm, gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ASV biodīzeļdegvielas ražotāji visticamāk atsāks eksportēt biodīzeļdegvielu uz Savienības tirgu lielos apjomos par subsidētām cenām.

               5.   KAITĒJUMS

         5.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                     (148)

                     Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem attiecīgajā periodā Savienībā līdzīgo ražojumu ražoja 49 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

                     (149)

                     Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 14 milj. t. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegto informāciju. Kā norādīts 17. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika atlasīti trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāvēja 17,5 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               5.2.   Patēriņš Savienībā

                     (150)

                     Komisija patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz ražošanas nozares informāciju un datubāzes COMEXT importa datiem.

                     (151)

                     Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

                        2. tabula

                     Patēriņš Savienībā (t) (42)

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Kopējais patēriņš Savienībā (t)

                                 13 843 702

                                 15 444 700

                                 15 762 282

                                 16 955 685

                                    Indekss

                                    100

                                    112

                                    114

                                    122

                                 Avots: Savienības ražošanas nozares dati, COMEXT.

                     (152)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā biodīzeļdegvielas patēriņš Savienībā, aprēķināts kā summa, ko veido importētā biodīzeļdegviela un Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms ES tirgū, palielinājās par 22 %, t. i., no 13,8 milj. t 2017. gadā līdz 16,9 milj. t.

               5.3.   Attiecīgā ražojuma imports no ASV

         5.3.1.   Importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa

                     (153)

                     Komisija importa apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat sniegto informāciju (datubāze COMEXT). Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem par Savienības ražošanas nozares iekšzemes pārdošanas apjomu un COMEXT tirdzniecības datiem.

                     (154)

                     Importam no attiecīgās valsts bija šāda dinamika.

                        3. tabula

                     Importa apjoms (t), tirgus daļa un cenas (43)

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Importa apjoms no attiecīgās valsts (t)

                                 176

                                 2 339

                                 139

                                 156

                                    Indekss

                                    100

                                    1 329

                                    79

                                    89

                                 Tirgus daļa

                                 0 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 Vidējā cena (EUR/t)

                                 1 243

                                 972

                                 1 269

                                 1 812

                                    Indekss

                                    100

                                    78

                                    102

                                    146

                                 Avots: COMEXT, ES ražošanas nozares pārdošanas dati tirgus daļas aprēķinam.

                     (155)

                     Kopš 2009. gadā tika noteikti pasākumi, imports no ASV gandrīz pilnībā izsīka un PIP laikā bija tikai 156 t (salīdzinājumā ar vairāk nekā 1 137 000 t sākotnējās izmeklēšanas periodā). Ņemot vērā nenozīmīgos importa daudzumus, vidējās cenas nevarēja uzskatīt par reprezentatīvām.

               5.3.2.   Cenas un cenu samazinājums (undercutting)

                     (156)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā faktiski nenotika biodīzeļdegvielas imports no ASV, ko varētu izmantot par ticamu pamatu cenu samazinājuma aprēķinam.

                     (157)

                     Alternatīvi Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

                                 (1)

                                 vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko Savienības tirgū izlasē iekļautajiem ražotājiem Savienībā maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW cenu līmenī, 771 EUR/t), un

                                 (2)

                                 ASV ražotāju vidējo eksporta cenu uz trešām valstīm, pienācīgi koriģētu, ņemot vērā transporta izmaksas uz Savienību un ES muitas nodokli (721 EUR/t, sk. 144. apsvērumu).

                     (158)

                     Salīdzinājuma rezultāts bija 6,4 % cenu samazinājums.

               5.3.3.   Imports no citām trešām valstīm

                     (159)

                     PIP laikā imports no trešām valstīm bija 3 750 000 t jeb aptuveni 22 % no kopējā patēriņa Savienībā. Galvenie biodīzeļdegvielas importa avoti, izņemot ASV, bija Argentīna (24 % no importa Eiropas Savienībā), Malaizija (18 %), Singapūra (13 %) un Indonēzija (5 %).

                     (160)

                     Biodīzeļdegvielas importa (agregētajam) apjomam no citām trešām valstīm, kā arī tā tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika.

                        4. tabula

                     Imports no trešām valstīm (44)

                                 Valsts

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Argentīna

                                 Apjoms (t)

                                 355 782

                                 1 467 325

                                 873 325

                                 905 781

                                    Indekss

                                    100

                                    412

                                    245

                                    255

                                 Tirgus daļa

                                 3 %

                                 10 %

                                 6 %

                                 5 %

                                 Vidējā cena
                                 EUR/t

                                 635

                                 620

                                 707

                                 728

                                    Indekss

                                    100

                                    98

                                    111

                                    115

                                 Malaizija

                                 Apjoms (t)

                                 335 769

                                 388 615

                                 731 679

                                 679 860

                                    Indekss

                                    100

                                    116

                                    218

                                    202

                                 Tirgus daļa

                                 2 %

                                 3 %

                                 5 %

                                 4 %

                                 Vidējā cena
                                 EUR/t

                                 952

                                 813

                                 669

                                 730

                                    Indekss

                                    100

                                    85

                                    70

                                    77

                                 Indonēzija

                                 Apjoms (t)

                                 24 984

                                 777 992

                                 743 456

                                 195 858

                                    Indekss

                                    100

                                    3 114

                                    2 976

                                    784

                                 Tirgus daļa

                                 0 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 1 %

                                 Vidējā cena
                                 EUR/t

                                 803

                                 671

                                 636

                                 665

                                    Indekss

                                    100

                                    84

                                    79

                                    83

                                 Citas trešās valstis

                                 Apjoms (t)

                                 822 027

                                 820 093

                                 1 450 938

                                 1 983 471

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    177

                                    241

                                 Tirgus daļa

                                 6 %

                                 5 %

                                 9 %

                                 12 %

                                 Vidējā cena
                                 EUR/t

                                 662

                                 723

                                 829

                                 874

                                    Indekss

                                    100

                                    109

                                    125

                                    132

                                 Kopā no visām trešām valstīm, izņemot ASV

                                 Apjoms (t)

                                 1 538 562

                                 3 454 050

                                 3 799 448

                                 3 765 041

                                    Indekss

                                    100

                                    224

                                    247

                                    245

                                 Tirgus daļa

                                 11 %

                                 22 %

                                 24 %

                                 22 %

                                 Vidējā cena
                                 EUR/t

                                 721

                                 678

                                 732

                                 802

                                    Indekss

                                    100

                                    94

                                    102

                                    111

                                 Avots: COMEXT, ES ražošanas nozares pārdošanas dati tirgus daļas aprēķinam.

                     (161)

                     2018. gadā tika atcelti nodokļi importam no Argentīnas un Indonēzijas (divām vadošajām biodīzeļdegvielas eksportētājvalstīm). Līdz ar to imports no trešām valstīm 2018. gadā palielinājās un 2019. gadā un PIP laikā saglabājās aptuveni 3,8 milj. t līmenī. Kopumā imports no trešām valstīm, izņemot ASV, attiecīgajā periodā palielinājās par 145 %. Turklāt attiecīgajā periodā tā tirgus daļa palielinājās no 11 % līdz 22 %.

                     (162)

                     Cenu ziņā situācija dažādās valstīs ir atšķirīga.

                     (163)

                     Attiecībā uz Argentīnu, kas ir galvenais importa avots, Komisija 2019. gada februārī noteica galīgos antisubsidēšanas pasākumus biodīzeļdegvielas importam no šīs valsts un vienlaikus pieņēma lēmumu, ar ko pieņem astoņu Argentīnas ražotāju un Argentīnas Biodegvielu kameras (CARBIO) ilgtspējīgu cenu saistības (sauktas par “saistībām”). Tas izraisīja ievērojamu cenu pieaugumu 2019. gadā (par 14 % salīdzinājumā ar 2018. gadu) un PIP laikā (par 17 % salīdzinājumā ar 2018. gadu).

                     (164)

                     Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes importa cenām bija tendence samazināties. Vienlaikus citām trešām valstīm tās ievērojami palielinājās. Kopumā vidējās pārdošanas cenas importam no trešām valstīm, izņemot ASV, attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Šī tendence atbilst tai tendencei, kas novērota importam no attiecīgajām valstīm (sk. iepriekš 3. tabulu). Tomēr šī cenu tendence ir atšķirīga salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū (sk. turpmāk 8. tabulu). Izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenas samazinājās atbilstoši ražošanas izmaksu samazinājumam. Rezultātā cenu starpība starp trešo valstu eksportētājiem un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem samazinājās, palielinoties Savienības ražošanas nozares konkurētspējai.

               5.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         5.4.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (165)

                     Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus tos ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (166)

                     Kā minēts 17. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

                     (167)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Tā novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz ES ražošanas nozares sniegtajiem datiem un citiem nozarei specifiskiem makroekonomiskajiem datiem, ko ieguva, piemēram, no FAO un ESAO. Tā novērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                     (168)

                     Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas.

                     (169)

                     Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               5.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji (45)

         5.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (170)

                     Attiecīgajā periodā kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

                        5. tabula

                        Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Ražošanas apjoms (t)

                                 12 639 715

                                 13 166 083

                                 13 931 438

                                 13 984 220

                                    Indekss

                                    100

                                    104

                                    110

                                    111

                                 Ražošanas jauda (t)

                                 16 047 231

                                 16 707 893

                                 16 862 595

                                 17 529 047

                                    Indekss

                                    100

                                    104

                                    105

                                    109

                                 Jaudas izmantojums

                                 79 %

                                 79 %

                                 83 %

                                 80 %

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    105

                                    101

                                 Avots: pieprasījuma iesniedzēja un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija.

                     (171)

                     Savienības ražošanas apjoms palielinājās no 12,6 milj. t 2017. gadā līdz 14,0 milj. t PIP laikā, t. i., par 11 % attiecīgajā periodā. Attiecīgajā periodā patēriņam pieaugot par 22 %, Savienības ražošanas nozare reaģēja pozitīvi, palielinot savu ražošanas apjomu.

                     (172)

                     Vienlaikus ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 9 % un PIP laikā sasniedza 17,5 milj. t. Savienības ražošanas nozare palielina savu jaudu, reaģējot uz pieaugošo pieprasījumu. Saskaņā ar ziņojumu (46) šis jaudas palielinājums galvenokārt saistīts ar hidroattīrītas augu eļļas (HVO) ražošanu.

                     (173)

                     Vienlaicīga ražošanas apjoma un ražošanas jaudas pieauguma rezultātā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā bija stabils – aptuveni 80 %.

               5.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (174)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        6. tabula

                        Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

                                 12 305 049

                                 11 988 560

                                 11 962 754

                                 13 190 560

                                    Indekss

                                    100

                                    97

                                    97

                                    107

                                 Tirgus daļa

                                 89 %

                                 78 %

                                 76 %

                                 78 %

                                    Indekss

                                    100

                                    87

                                    85

                                    88

                                 Avots: pieprasījuma iesniedzēja un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija.

                     (175)

                     Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomu Savienības tirgū no 12,3 milj. t 2017. gadā līdz 13,2 milj. t PIP laikā (+7 %).

                     (176)

                     Tā kā patēriņš Savienībā palielinājās par 22 %, jo faktiskā pārdošanas apjoma pieaugums bija mazāks, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no aptuveni 89 % 2017. gadā līdz 78 % PIP laikā. Šis tirgus daļas samazinājums ir saistīts ar importa pieaugumu no trešām valstīm, īpaši no 2018. gada (sk. 161. apsvērumu).

               5.4.2.3.   Izaugsme

                     (177)

                     Vairāki rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, nodarbinātība) attiecīgajā periodā liecina par pozitīvu Savienības ražošanas nozares izaugsmi. Tomēr šis pieaugums ir mērens salīdzinājumā ar biodīzeļdegvielas patēriņa dinamiku tajā pašā periodā. Faktiski Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskata periodā samazinājās.

               5.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (178)

                     Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        7. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Darbinieku skaits

                                 2 643

                                 3 126

                                 3 527

                                 3 909

                                    Indekss

                                    100

                                    118

                                    133

                                    148

                                 Ražīgums (t uz darbinieku)

                                 4 782

                                 4 211

                                 3 950

                                 3 577

                                    Indekss

                                    100

                                    88

                                    83

                                    75

                                 Avots: pieprasījuma iesniedzēja un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija.

                     (179)

                     Attiecīgajā periodā darbinieku skaits pieauga no 2 643 līdz 3 909 (pieaugums par 48 %).

                     (180)

                     Tā kā ražošanas apjoms pieauga mazāk (+11 %), ražīgums samazinājās (-25 %).

               5.4.2.5.   Subsidēšanas apjoma lielums un atgūšanās no subsidēšanas

                     (181)

                     Kā paskaidrots 155. apsvērumā, biodīzeļdegvielas imports no ASV gandrīz pilnībā izsīka pēc tam, kad tika noteikti kompensācijas pasākumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā subsidētā importa no ASV faktiski nebija. Tāpēc subsidēšanas lielumu nevarēja novērtēt, pamatojoties uz faktiskajiem datiem, tādējādi tika lēsts, ka tas joprojām ir ievērojams un pārsniedz de minimis līmeni. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta subsidēšanas atkārtošanās iespējamībai gadījumā, ja kompensācijas pasākumi tiktu atcelti.

                     (182)

                     Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas atgūšanās pazīmes no iepriekšējās subsidēšanas sekām. Kā liecina galveno kaitējuma rādītāju labvēlīgās tendences Savienības ražošanas nozarē, pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas attiecīgajā periodā atgūšanās process turpinās.

               5.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji (47)

         5.4.3.1.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

                     (183)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        8. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

                                 834

                                 801

                                 771

                                 771

                                    Indekss

                                    100

                                    96

                                    92

                                    92

                                 Augu eļļu vidējā cena (indekss)

                                 100

                                 86

                                 81

                                 86

                                 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                                 828

                                 778

                                 760

                                 755

                                    Indekss

                                    100

                                    94

                                    92

                                    91

                                 Avots: izlasē iekļautie uzņēmumi, FAO dati par augu eļļu cenu indeksu.

                     (184)

                     Attiecīgajā periodā ražošanas izmaksas samazinājās par 9 % (no 828 EUR/t līdz 755 EUR/t). Daļēji tas ir saistīts ar to, ka samazinājās augu eļļu cena, kam attiecīgajā periodā bija lejupvērsta tendence. Lai gan ne visas biodegvielas ražo no augu eļļām, augu eļļu cena ir laba aizstājējvērtība biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotā galvenā izejresursa cenai.

                     (185)

                     Vidējā pārdošanas cena samazinājās par 8 % no 834 EUR/t 2017. gadā līdz 771 EUR/t PIP laikā. To var sasaistīt ar novēroto ražošanas cenas samazinājumu (sk. 183. un 184. apsvērumu).

               5.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (186)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        9. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

                                 63 785

                                 70 533

                                 72 306

                                 72 533

                                    Indekss

                                    100

                                    111

                                    113

                                    114

                                 Avots: izlasē iekļautie uzņēmumi.

                     (187)

                     Izlasē iekļauto uzņēmumu vidējās darbaspēka izmaksas PIP laikā palielinājās par 14 %. Šo izmaiņu ietekme ir diezgan neliela, ņemot vērā to, ka darbaspēka izmaksas veido tikai aptuveni 3 % no kopējām izgatavošanas izmaksām.

               5.4.3.3.   Krājumi

                     (188)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        10. tabula

                        Krājumi

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Krājumi perioda beigās (t)

                                 99 868

                                 126 345

                                 124 567

                                 114 216

                                    Indekss

                                    100

                                    127

                                    125

                                    114

                                 Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

                                 0,8 %

                                 1,0 %

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                    Indekss

                                    100

                                    121

                                    113

                                    103

                                 Avots: izlasē iekļautie uzņēmumi.

                     (189)

                     Krājumu līmenis bija stabils (aptuveni 1 % no ražošanas apjoma). Tas ir ļoti zems rādītājs, kas norāda uz to, ka nozare spēj strādāt pēc pieprasījuma, izmantojot ražošanas modeli “tieši laikā”, un ierobežot krājumus. Tas ir nepieciešams arī tāpēc, lai nepieļautu biodīzeļdegvielas degradāciju.

               5.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (190)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        11. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                                 Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 0,96 %

                                 2,13 %

                                 1,78 %

                                 2,84 %

                                    Indekss

                                    100

                                    223

                                    186

                                    297

                                 Naudas plūsma (EUR)

                                 45 139 254

                                 10 723 312

                                 54 431 877

                                 58 021 678

                                    Indekss

                                    100

                                    24

                                    121

                                    129

                                 Ieguldījumi (EUR)

                                 40 430 425

                                 20 634 073

                                 34 169 705

                                 17 028 015

                                    Indekss

                                    100

                                    51

                                    85

                                    42

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                 22 %

                                 29 %

                                 25 %

                                 44 %

                                    Indekss

                                    100

                                    128

                                    112

                                    198

                                 Avots: izlasē iekļautie uzņēmumi.

                     (191)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte saglabājās zemā līmenī. Tomēr attiecīgajā periodā tai bijusi nedaudz pozitīva tendence (reģistrēts palielinājums no 1 % līdz 3 %). Tas bija saistīts ar izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas izmaksu samazinājumu (-9 %). Tomēr, neraugoties uz šo vidējo rādītāju, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidū ir lielas atšķirības, jo daži uzņēmumi peļņu negūst nemaz.

                     (192)

                     Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai attiecīgā perioda beigās (2019. gadā un 2020. gada pirmajā pusē) bija pozitīva tendence, taču 2018. gadā naudas plūsma strauji saruka. Šo sarukumu 2018. gadā galvenokārt ietekmēja tikai viena tāda izlasē iekļautā uzņēmuma īpašā situācija, kam ir īpašs uzņēmējdarbības modelis, savukārt pārējiem diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem šī tendence bija diezgan stabila.

                     (193)

                     Ieguldījumi izlasē iekļautajos uzņēmumos attiecīgajā periodā neliecina par skaidru tendenci. Viena vai otra izlasē iekļautā uzņēmuma ieguldījumi vai to neesība var palielināt vai samazināt ieguldījumu līmeni no gada uz gadu. Ieguldījumi attiecīgajā periodā veidoja aptuveni 1–2 % no apgrozījuma, kas ir ierobežots rādītājs.

                     (194)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā ienākumam no ieguldījumiem bija pozitīva dinamika, un PIP laikā tas saglabājās liels. Tomēr šis lielais ienākums no ieguldījumiem galvenokārt ir saistīts ar ieguldījumu neto uzskaites zemo vērtību, nevis lielo peļņu.

               5.4.4.   Secinājums par kaitējumu

                     (195)

                     Attiecīgajā periodā, ņemot vērā, ka importa no ASV gandrīz nebija, importa apjomi no trešām valstīm ievērojami palielinājās (par 145 %), bet pieauga arī to cenu līmenis (par 11 %). Vienlaikus Savienības ražošanas nozares cenas samazinājās (par 8 %), kas atbilst ražošanas izmaksu samazinājumam (par 9 %). Rezultātā cenu starpība starp trešo valstu eksportētājiem un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem samazinājās, līdz ar to palielinoties Savienības ražošanas nozares konkurētspējai.

                     (196)

                     Kopumā kaitējuma rādītāji atspoguļo pozitīvu tendenci attiecīgajā periodā, īpaši attiecībā uz ražošanas apjomu (+11 %), ražošanas jaudu (+9 %) un pārdošanas apjomu (+7 %), un liecina, ka Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozare lēnām atgūstas no iepriekšējā kaitējuma. Kaitējuma rādītāju analīze parāda, ka Savienības ražošanas nozarei pašlaik nav nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr daži rādītāji, īpaši zema rentabilitāte (≤ 3 %), liecina, ka tās ekonomiskā situācija joprojām ir nestabila.

                     (197)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.

               6.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (198)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu novērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi pret subsidētu importu no ASV zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radījis minētais imports.

                     (199)

                     Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ASV, iespējamos cenu līmeņus importam no ASV gadījumā, ja nebūtu kompensācijas pasākumu, un to ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tostarp cenu samazinājumu bez kompensācijas pasākumiem.

               6.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ASV

                     (200)

                     Kā aprakstīts iepriekš 4.5.1. iedaļā, daudzumi, ko ASV biodīzeļdegvielas ražotāji varētu eksportēt, ir ievērojami salīdzinājumā ar Savienības tirgus lielumu. Neizmantotā jauda faktiski veido 18 % no patēriņa Savienībā PIP laikā. Tāpēc Komisija secina, ka pieejamā neizmantotā jauda ir ievērojama.

               6.2.   Iespējamie cenu līmeņi importam no ASV gadījumā, ja kompensācijas pasākumu nebūtu

                     (201)

                     Kā aprakstīts 4.5.3. iedaļā, pamatojoties uz cenu noteikšanas pašreizējo praksi trešo valstu eksporta tirgos, ASV ražotāji eksportēja uz saviem galvenajiem trešo valstu tirgiem par cenām, kas bija zemākas par iekšzemes cenām ASV. Turklāt, kā norādīts iepriekš 157. un 158. apsvērumā, šīs cenas vidēji ir arī par 6,4 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū. Tāpēc, ņemot vērā cenu līmeni eksportam no ASV uz citiem trešo valstu tirgiem, eksports uz Savienību ASV eksportētājiem varētu būt daudz pievilcīgāks. Turklāt, kā norādīts 4.5.3. iedaļā, Savienības tirgus ir ļoti pievilcīgs, jo tas ir lielākais pasaulē un biodīzeļdegvielas patēriņam ir ievērojami Savienības un valstu stimuli.

               6.3.   Iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozari

                     (202)

                     Tādējādi gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ievērojami ASV subsidētās biodīzeļdegvielas apjomi radītu ļoti spēcīgu lejupvērstu spiedienu uz cenām Savienībā un būtiski ietekmētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Līdz ar to ir iespējams, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi samazinātos un nelielā peļņa, ko pašlaik gūst nozare, pārvērstos zaudējumos.

                     (203)

                     Komisija arī novērtēja importa iespējamo ietekmi, modelējot divus iespējamos scenārijus gadījumā, ja, pārējiem faktoriem nemainoties, pasākumi zaudētu spēku, proti, 1) importa no ASV pieaugumu un 2) cenu sarukumu pieaugošās konkurences dēļ Eiropas Savienībā.

                     (204)

                     Pirmajā scenārijā Komisija modelēja divus iespējamus importa no ASV līmeņus. Pirmā iespēja ietver to, ka imports no ASV būtu sasniedzis vēsturiskos apjomus (sākotnējās izmeklēšanas periodā (48)), proti, 1,1 milj. t. Palielinoties importam no ASV un attiecīgi samazinoties ES ražošanas nozares pārdošanas apjomam, ES ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos par 0,14 procentpunktiem, t. i., no +2,84 % līdz +2,70 %. Otrā iespēja ietver ļoti ievērojamu ES tirgus lieluma pieaugumu no 6,6 milj. t sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 17 milj. t PIP laikā (+158 %). Šajā kontekstā Komisija modelēja importa pieaugumu, kas atbilst tādai pašai 17,2 % tirgus daļai, ko ieņemtu ASV, kā sākotnējās izmeklēšanas periodā. Rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos par 0,41 procentpunktu no 2,84 % līdz 2,43 %. Abos gadījumos importa no ASV (nemainīgās cenās) pieauguma ietekmi var raksturot kā samērā mērenu. Tas ir saistīts ar mainīgo izmaksu lielo īpatsvaru biodīzeļdegvielas nozarē.

                     (205)

                     Tika konstatēts, ka otrajā scenārijā, samazinoties cenām, sekas varētu būt ļoti postošas. Ja cenas Savienībā samazinātos līdz ASV eksporta cenu līmenim uz trešām valstīm (721 EUR/t), peļņa samazinātos no +2,84 % līdz -3,88 %. Ja cenas Savienībā samazinātos par 10 %, t. i., no 771 EUR/t līdz 694 EUR/t, peļņa samazinātos no +2,84 % līdz -7,94 %. Jebkurā gadījumā, ja cenas samazinātos vairāk nekā par 2,9 %, Savienības ražošanas nozares peļņa samazinātos līdz nullei.

                     (206)

                     Faktiski gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ir ļoti iespējams, ka tirgū novērotu abu iepriekš minēto scenāriju kombināciju. Konkrētāk, varētu gaidīt, ka Savienības tirgū ienāktu ievērojami ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas apjomi par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozarē. Rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un cenas samazinātos. Tas radītu ievērojamus zaudējumus Savienības ražošanas nozarei.

               6.4.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

                     (207)

                     Pamatojoties uz to un ņemot vērā pašreizējo nestabilo situāciju Savienības ražošanas nozarē, Komisija secina, ka tad, ja nebūtu pasākumu, ļoti iespējams, ievērojami pieaugtu subsidēts imports no ASV par cenām, kas rada kaitējumu, un varētu atkārtoties būtisks kaitējums.

               7.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (208)

                     Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

               7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (209)

                     Gadījumā, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozare pavisam noteikti saskartos ar pieaugošu negodīgu konkurenci, kādu radītu ASV biodīzeļdegvielas ražotāji, tādējādi, ļoti iespējams, tiktu strauji apturēta Savienības ražošanas nozares atlabšana.

                     (210)

                     Komisija secina, ka pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

               7.2.   Nesaistīto importētāju intereses

                     (211)

                     Neviens importētājs neiebilda pret pasākumu pagarināšanu.

                     (212)

                     Uzņēmums Shell Trading Rotterdam apgalvoja, ka pasākumi, kas ierobežo piedāvājumu Savienības tirgū, palielina cenas. Tas arī norādīja, ka biodīzeļdegviela ir pieejama no citiem tirgiem.

                     (213)

                     Nešķiet, ka pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, jo ir pieejami alternatīvi piegādes avoti. To apliecina importa no trešām valstīm ievērojamā tirgus daļa.

                     (214)

                     Komisija tādējādi secina, ka pasākumu turpināšana nekaitētu importētāju interesēm.

               7.3.   Lietotāju intereses

                     (215)

                     Lietotāju līdzdalība izmeklēšanā bija ierobežota.

                     (216)

                     Divi lietotāji – Zviedrijas lielākais degvielas uzņēmums Preem un Valero Energy Ltd Ireland – apgalvoja, ka pasākumu pagarināšana būs tiešs šķērslis transporta nozares zaļai attīstībai Eiropā. Preem un Valero Energy Ltd Ireland īpaši pieprasīja no pašreizējā ražojuma tvēruma izslēgt HVO, jo uzņēmumi rēķinās ar HVO deficītu nākamajos gados. Valero Energy Ltd Ireland īpaši atsaucās uz ES atjaunojamo energoresursu mērķrādītājiem transporta nozarē 2030. gadam, apgalvojot, ka šie mērķrādītāji netikšot sasniegti, ņemot vērā ES pašreizējo ražošanas apjomu.

                     (217)

                     Komisija konstatēja, ka Savienības ražotājiem ir pietiekama jauda, lai apmierinātu pašreizējo pieprasījumu, un pat neizmantotā jauda, lai vajadzības gadījumā apmierinātu turpmāko pieprasījuma pieaugumu un eksportu. Turklāt bija pāragri veikt uzticamu novērtējumu par to, vai ir iespējams, ka 2030. gadā deficīts patiešām radīsies, īpaši ņemot vērā neseno ES jaudas pieaugumu. Tomēr Komisija varēs labāk novērtēt situāciju tad, ja tai tiks lūgts veikt termiņbeigu pārskatīšanu pēc pieciem gadiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

                     (218)

                     Nekas neliecina, ka spēkā esošie pasākumi būtu negatīvi ietekmējuši Savienības biodīzeļdegvielas lietotājus, un sevišķi nav pierādījumu, ka spēkā esošajiem pasākumiem būtu bijusi negatīva ietekme uz to rentabilitāti.

                     (219)

                     Komisija tādējādi secina, ka pasākumu turpināšana nekaitētu lietotāju interesēm.

               7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (220)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam noteikto spēkā esošo pasākumu saglabāšanu.

               8.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

                     (221)

                     Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu vēl piecus gadus būtu jāsaglabā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam piemērojamie kompensācijas maksājumi, kuri noteikti ar Regulu (ES) 2015/1519, kas grozīta ar Regulu (ES) 2016/675 (49).

                     (222)

                     Kā minēts 2. apsvērumā, kompensācijas maksājumus, kuri bija spēkā biodīzeļdegvielas importam no ASV, paplašināja, tos attiecinot uz tāda paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Kanādas izcelsme, un uz tāda ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importu, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā.

                     (223)

                     Saglabājamie kompensācijas maksājumi arī turpmāk tiek paplašināti, tos attiecinot uz tādas biodīzeļdegvielas importu, kas nosūtīta no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tai deklarēta Kanādas izcelsme, un uz tāda ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importu, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā.

                     (224)

                     Ražotājus eksportētājus no Kanādas, kuri tika atbrīvoti no pasākumiem, kas paplašināti ar Regulu (ES) 2015/1519, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2016/675, atbrīvo arī no pasākumiem, kas noteikti ar šo regulu.

                     (225)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas 2016/1036 (50) 15. panta 1. punktu.

                     (226)

                     Ņemot vērā Regulas 2018/1046 (51) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kuru izcelsme ir ASV un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209829), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009129), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009929), ex 2710 19 43 (TARIC kods 2710194329), ex 2710 19 46 (TARIC kods 2710194629), ex 2710 19 47 (TARIC kods 2710194729), ex 2710 20 11 (TARIC kods 2710201129), ex 2710 20 16 (TARIC kods 2710201629), ex 3824 99 92 (TARIC kods 3824999212), ex 3826 00 10 (TARIC kodi 3826001029, 3826001059, 3826001099) un ex 3826 00 90 (TARIC kods 3826009019).

               2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk uzskaitīto uzņēmumu izgatavotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas fiksētās summas.

                           Uzņēmums

                           Kompensācijas maksājuma likme EUR par neto tonnu

                              TARIC papildu kods

                           Archer Daniels Midland Company, Decatur

                           237,0

                           A933

                              Cargill Inc., Wayzata

                           213,8

                           A934

                              Green Earth Fuels of Houston LLC, Hjūstona

                           213,4

                           A935

                              Imperium Renewables Inc., Sietla

                           216,8

                           A936

                              Peter Cremer North America LP, Sinsinati

                           211,2

                           A937

                              Vinmar Overseas Limited, Hjūstona

                           211,2

                           A938

                              World Energy Alternatives LLC, Bostona

                           211,2

                           A939

                           I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

                           219,4

                           Sk. I pielikumu

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           237,0

                           A999

                     Kompensācijas maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kopējais saturs maisījumā (biodīzeļdegvielas saturs).

               3.   Šā panta 2. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

            2. pants

               1.   Galīgais kompensācijas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”, kā noteikts 1. panta 2. punktā, tiek paplašināts, to attiecinot arī uz tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kuri ir nosūtīti no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Kanādas izcelsme, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209821), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009121), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009921), ex 2710 19 43 (TARIC kods 2710194321), ex 2710 19 46 (TARIC kods 2710194621), ex 2710 19 47 (TARIC kods 2710194721), ex 2710 20 11 (TARIC kods 2710201121), ex 2710 20 16 (TARIC kods 2710201621), ex 3824 99 92 (TARIC kods 3824999210), ex 3826 00 10 (TARIC kodi 3826001020, 3826001050, 3826001089) un ex 3826 00 90 (TARIC kods 3826009011), izņemot tos ražojumus, kurus ražojuši turpmāk uzskaitītie uzņēmumi.

                           Valsts

                           Uzņēmums

                              TARIC papildu kods

                           Kanāda

                              BIOX Corporation, Oakville, Ontārio, Kanāda

                           B107

                           Kanāda

                              DSM Nutritional Products Canada Inc., Dartmouth, Jaunskotija, Kanāda

                           C114

                           Kanāda

                              Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontārio, Kanāda

                           B108

                     Paplašināmais maksājums ir maksājums, kurš 1. panta 2. punktā noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, proti, galīgais kompensācijas maksājums 237 EUR par neto tonnu.
               Kompensācijas maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kopējais saturs maisījumā (biodīzeļdegvielas saturs).

               2.   Atbrīvojumus, kuri piešķirti 1. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem vai kurus Komisija atļāvusi saskaņā ar 4. panta 2. punktu, piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro 1. punktā noteikto kompensācijas maksājumu.

            3. pants

               1.   Ar šo galīgais kompensācijas maksājums, kas noteikts 1. panta 2. punktā, tiek paplašināts, to attiecinot arī uz tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, maisījumā, kas satur 20 masas % vai mazāk tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009130), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kods 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kods 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kods 2710194730), ex 2710 20 11 (TARIC kods 2710201130), ex 2710 20 16 (TARIC kods 2710201630), ex 3824 99 92 (TARIC kods 3824999220) un ex 3826 00 90 (TARIC kods 3826009030)
               Kompensācijas maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, kopējais saturs maisījumā (biodīzeļdegvielas saturs).

               2.   Šīs regulas 1. panta 2. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst III pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro saskaņā ar 1. panta 2. punktu “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

            4. pants

               1.   Pieprasījumus atbrīvot no maksājuma, kurš ir paplašināts saskaņā ar 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu, iesniedz rakstiski kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un tie jāparaksta personai, kura pilnvarota pārstāvēt atbrīvojuma pieprasītāju subjektu. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

                           European Commission

                           Directorate-General for Trade

                           Directorate G

                              Office:
                              Rue de la loi 170, CHAR 04/034

                           1049 Bruxelles/Brussels

                           BELGIQUE/BELGIË

                     E-pasts: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

               2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 23. panta 6. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar lēmumu var piešķirt atbrīvojumu no 2. panta 1. punktā un 3. panta 1. punktā paplašinātā maksājuma tādu uzņēmumu veiktam importam, kuri neapiet 1. pantā noteiktos kompensācijas pasākumus.

            5. pants
            Ja preces pirms laišanas brīvā apgrozībā ir sabojātas un tāpēc saskaņā ar 131. panta 2. punktu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (52) muitas vērtības noteikšanai faktiski samaksāto vai maksājamo cenu nosaka proporcionāli, 1., 2. un 3. pantā noteiktā kompensācijas maksājuma summu proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcionālai daļai.
            Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            6. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2021. gada 29. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

            (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 598/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importu (OV L 179, 10.7.2009., 1. lpp.).

            (3)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 443/2011 (2011. gada 5. maijs), ar ko galīgo kompensācijas maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 598/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras (OV L 122, 11.5.2011., 1. lpp.).

            (4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1519 (2015. gada 14. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantam piemēro galīgos kompensācijas maksājumus Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 239, 15.9.2015., 99. lpp.).

            (5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/675 (2016. gada 29. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1519, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantam piemēro galīgos kompensācijas maksājumus Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 116, 30.4.2016., 27. lpp.).

            (6)  Paziņojums par konkrētu antisubsidēšanas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 18, 20.1.2020., 19. lpp.).

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnija) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

            (8)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antisubsidēšanas pasākumiem, kas piemērojami Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV C 303, 14.9.2020., 7. lpp.).

            (9)  Tron dokuments t21.000417.

            (10)  Paziņojums par COVID-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

            (11)  Komisijas Regula (EK) Nr. 193/2009 (2009. gada 11. marts), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 67, 12.3.2009., 22. lpp.).

            (12)  Izveidots 2005. gadā ar 2004. gada Amerikas Darbvietu radīšanas akta (American Jobs Creation Act 2004) 302. punktu (P.L. 108-357), pagarināts ar 2005. gada Enerģētikas politikas akta (Energy Policy Act 2005) 1344. punktu (P.L.109-58).

            (13)  Sk. 2008. gada Enerģētikas un uzlabošanas un tvēruma paplašināšanas akta (P.L. 110-343, B nodaļa) 202.(a) punktu.

            (14)  Public Law 116–94 (20. decembris), 2019. gada Apropriāciju turpmāk konsolidētais akts (2019 Further Consolidated Appropriations Act), 2020. gads, 121. punkts.

            (15)  Izveidots 2005. gadā ar 2004. gada Amerikas Darbvietu radīšanas akta (American Jobs Creation Act 2004) 302. punktu (P.L. 108-357), pagarināts ar 2005. gada Enerģētikas politikas akta (Energy Policy Act 2005) 1344. punktu (P.L.109-58).

            (16)  Sk. 2008. gada Enerģētikas un uzlabošanas un tvēruma paplašināšanas akta (P.L. 110-343, B nodaļa) 202.(a) punktu.

            (17)  Public Law 116–94 (20. decembris), 2019. gada Apropriāciju turpmāk konsolidētais akts (2019 Further Consolidated Appropriations Act), 2020. gads, 121. punkts.

            (18)  Saskaņā ar ASV tiesību aktiem termins “agrobiodīzeļdegviela” ir biodīzeļdegviela, kas iegūta tikai no neapstrādātām eļļām, tostarp esteriem, kuri iegūti no neapstrādātām augu eļļām no kukurūzas, sojas pupām, saulespuķu sēklām, kokvilnas sēklām, rapša (canola), krambēm, rapša sēklām, saflora, linsēklām, rīsu klijām, sinepju sēklām, idrām un no dzīvnieku taukiem. (ASV Kodeksa 26. sadaļas 40.A(d)(2) punkts).

            (19)  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/26/40A

            (20)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 3.1.1.1. un 3.1.1.2. iedaļu.

            (21)  2005. gada Enerģētikas politikas akta (Energy Policy Act of 2005) 1345. punkts (P.L. 109-58); grozīts ar 2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un tvēruma paplašināšanas akta (P.L. 110-343, B nodaļa) 202. un 203. punktu; pagarināts ar 2010. gada Nodokļu atvieglojumu, bezdarba apdrošināšanas atkārtotas apstiprināšanas un darbvietu radīšanas akta (P.L. 111-312) 701. punktu.

            (22)  Sk. 2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un tvēruma paplašināšanas akta (P.L. 110-343, B nodaļa) 202.(a) punktu.

            (23)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 3.1.1.3. iedaļu.

            (24)  2013. gada 2. janvāra Amerikas Nodokļu maksātāju atvieglojumu akts (American Taxpayer Relief Act) (Public law 112-240, 701.(f)(4) punkts).

            (25)  2014. gada 7. februāra Lauksaimniecības akts (Agricultural Act) (Public law 113–79, 9005.(2) punkts).

            (26)  2018. gada Lauksaimniecības uzlabošanas akts (Agriculture Improvement Act) (Public law 115–334), 9005.(2)(B) punkts.

            (27)  Sk. Federālo noteikumu kodeksu (CFR), ASV Kodeksa 7. sadaļas 428.102. punktu “Definīcijas” īstenošanas noteikumos: “Dīzeļdegvielai ekvivalenta degviela, ko iegūst no atjaunojamas biomasas, tostarp augu eļļas un dzīvnieku taukiem.” Potenciāli arī “biodegviela, kas iegūta no atkritummateriāliem, tostarp no augu pēcpļaujas atliekām, citiem augu izcelsmes atkritummateriāliem, dzīvnieku izcelsmes atkritumiem, pārtikas atkritumiem un dārza atkritumiem” varētu attiekties uz biodīzeļdegvielas ražošanu.

            (28)  https://www.rd.usda.gov/sites/default/files/fact-sheet/508_RD_FS_RBS_AdvancedBioFuel.pdf

            (29)  Britu siltumvienība (BTU) ir enerģijas vienība, kas atbilst apmēram 1055 džouliem.

            (30)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 3.1.1.4. iedaļu.

            (31)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 3.2.1. iedaļu.

            (32)  Pārskatīšanas pieprasījums (ieinteresētajām personām pieejamā versija, 102. apsvērums, 21. lpp.), ko 2020. gada 11. jūnijā iesniegusi Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“EBB” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoma.

            (33)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 3.2.2. iedaļu.

            (34)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 3.1.2.1. iedaļu.

            (35)  https://revenue.ky.gov/Business/Pages/Biodiesel-Tax-Credit.aspx

            (36)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 3.1.2.2. iedaļu.

            (37)  Teksasas Lauksaimniecības kodeksa 16. nodaļas 16.006.(b) punkts.

            (38)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 3.1.2.3. iedaļu.

            (39)  Pagarināts ar 2005. gada Enerģētikas politikas akta 1344. punktu (P.L. 109-58) un grozīts ar 2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un tvēruma paplašināšanas akta (P.L. 110-343, B nodaļa) 202. un 203. punktu.

            (40)  2019. gada 20. decembra Apropriāciju turpmāk konsolidētais akts (Further Consolidated Appropriations Act) (Public law 116-94).

            (41)  Sk. 50. apsvērumu pārskatīšanas pieprasījuma 3.1.1.1. iedaļā.

            (42)  Patēriņa pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti.

            (43)  Importa apjoma pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti.

            (44)  Importa no trešām valstīm pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti kā dalībvalsti, bet iekļauj datus par Apvienoto Karalisti kā trešo valsti.

            (45)  Makroekonomisko datu pamatā bija ES27 dati, kas neiekļauj datus no Apvienotās Karalistes.

            (46)  USDA, Biofuels Annual report (GAIN report), 2020. gada 29. jūnijs.

            (47)  Mikroekonomisko rādītāju pamatā ir ES28 dati, kas iekļauj datus par Apvienoto Karalisti. Pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju zemo pārdošanas apjomu Apvienotajā Karalistē (aptuveni 1,1 % no šo ražotāju vidējā pārdošanas apjoma Eiropas Savienībā PIP laikā), ar Apvienoto Karalisti saistīto darījumu ietekme uz konstatējumiem par kaitējumu šķiet minimāla, un tāpēc secinājumi par būtisku kaitējumu nebūtu mainījušies, ja tiktu izmantoti ES27 dati.

            (48)  2007. gada 1. aprīlis–2008. gada 31. marts.

            (49)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/675 (2016. gada 29. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1519, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantam piemēro galīgos kompensācijas maksājumus Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 116, 30.4.2016., 27. lpp.).

            (50)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

            (51)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

            (52)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

            I PIELIKUMS

                        Uzņēmuma nosaukums

                        Pilsēta

                           Taric papildu kods

                        AC & S Inc.

                        Nitro

                        A941

                        Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

                        Birmingham

                        A940

                        American Made Fuels, Inc.

                        Canton

                        A940

                        Arkansas SoyEnergy Group

                        DeWitt

                        A940

                        Arlington Energy, LLC

                        Mansfield

                        A940

                        Athens Biodiesel, LLC

                        Athens

                        A940

                        Beacon Energy

                        Cleburne

                        A940

                        Biodiesel of Texas, Inc.

                        Denton

                        A940

                        BioDiesel One Ltd

                        Southington

                        A940

                        BioPur Inc.

                        Bethlehem

                        A941

                        Buffalo Biodiesel, Inc

                        Tonawanda

                        A940

                        BullDog BioDiesel

                        Ellenwood

                        A940

                        Carbon Neutral Solutions, LLC

                        Mauldin

                        A940

                        Central Iowa Energy LLC

                        Newton

                        A940

                        Chesapeake Custom Chemical Corp.

                        Ridgeway

                        A940

                        Community Fuels

                        Stockton

                        A940

                        Delta BioFuels Inc.

                        Natchez

                        A940

                        Diamond Biofuels

                        Mazon

                        A940

                        Direct Fuels

                        Euless

                        A940

                        Eagle Creek Fuel Services, LLC

                        Baltimore

                        A940

                        Earl Fisher Bio Fuels

                        Chester

                        A940

                        East Fork Biodiesel LLC

                        Algona

                        A940

                        ECO Solutions, LLC

                        Chatsworth

                        A940

                        Ecogy Biofuels LLC

                        Tulsa

                        A940

                        ED&F Man Biofuels Inc.

                        New Orleans

                        A940

                        Freedom Biofuels Inc.

                        Madison

                        A940

                        Freedom Fuels LLC

                        Mason City

                        A941

                        Fuel & Lube, LLC

                        Richmond

                        A940

                        Fuel Bio

                        Elizabeth

                        A940

                        FUMPA Bio Fuels

                        Redwood Falls

                        A940

                        Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

                        Houston

                        A940

                        GeoGreen Fuels LLC

                        Houston

                        A940

                        Georgia Biofuels Corp.

                        Loganville

                        A940

                        Green River Biodiesel, Inc.

                        Moundville

                        A940

                        Griffin Industries Inc.

                        Cold Spring

                        A940

                        High Plains Bioenergy

                        Guymon

                        A940

                        Huish Detergents Inc.

                        Salt Lake City

                        A940

                        Incobrasa Industries Ltd.

                        Gilman

                        A940

                        Independence Renewable Energy Corp.

                        Perdue Hill

                        A940

                        Indiana Flex Fuels

                        LaPorte

                        A940

                        Innovation Fuels Inc.

                        Newark

                        A940

                        Integrity Biofuels

                        Morristown

                        A941

                        Iowa Renewable Energy LLC

                        Washington

                        A940

                        Johann Haltermann Ltd.

                        Houston

                        A940

                        Lake Erie Biofuels LLC

                        Erie

                        A940

                        Leland Organic Corporation

                        Leland

                        A940

                        Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

                        Claypool

                        A940

                        Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

                        Claypool

                        A940

                        Middle Georgia Biofuels

                        East Dublin

                        A940

                        Middletown Biofuels LLC

                        Blairsville

                        A940

                        Musket Corporation

                        Oklahoma City

                        A940

                        Natural Biodiesel Plant LLC

                        Hayti

                        A941

                        New Fuel Company

                        Dallas

                        A940

                        North Mississippi Biodiesel

                        New Albany

                        A940

                        Northern Biodiesel, Inc.

                        Ontario

                        A940

                        Northwest Missouri Biofuels, LLC

                        St. Joseph

                        A940

                        Nova Biofuels Clinton County LLC

                        Clinton

                        A940

                        Nova Biosource

                        Senaca

                        A940

                        Organic Fuels Ltd.

                        Houston

                        A940

                        Owensboro Grain Company LLC

                        Owensboro

                        A940

                        Paseo Cargill Energy, LLC

                        Kansas City

                        A940

                        Peach State Labs Inc.

                        Rome

                        A940

                        Perihelion Global, Inc.

                        Opp

                        A940

                        Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

                        Philadelphia

                        A940

                        Piedmont Biofuels Industrial LLC

                        Pittsboro

                        A941

                        Pinnacle Biofuels, Inc.

                        Crossett

                        A940

                        PK Biodiesel

                        Woodstock

                        A940

                        Pleasant Valley Biofuels, LLC

                        American Falls

                        A940

                        Prairie Pride

                        Deerfield

                        A941

                        RBF Port Neches LLC

                        Houston

                        A940

                        Red Birch Energy, Inc.

                        Bassett

                        A940

                        Red River Biodiesel Ltd.

                        New Boston

                        A940

                        REG Ralston LLC

                        Ralston

                        A940

                        Renewable Energy Products, LLC

                        Santa Fe Springs

                        A940

                        Riksch BioFuels LLC

                        Crawfordsville

                        A940

                        Safe Renewable Corp.

                        Conroe

                        A940

                        Sanimax Energy Inc.

                        DeForest

                        A940

                        Seminole Biodiesel

                        Bainbridge

                        A940

                        Southeast BioDiesel LLC

                        Charlotte

                        A941

                        Soy Solutions

                        Milford

                        A940

                        SoyMor Biodiesel LLC

                        Albert Lea

                        A940

                        Stepan Company

                        Northfield

                        A941

                        Sunshine BioFuels, LLC

                        Camilla

                        A940

                        TPA Inc.

                        Warren

                        A940

                        Trafigura AG

                        Stamford

                        A940

                        U.S. Biofuels Inc.

                        Rome

                        A940

                        United Oil Company

                        Pittsburgh

                        A940

                        Valco Bioenergy

                        Harlingen

                        A940

                        Vanguard Synfuels, LLC

                        Pollock

                        A940

                        Vitol Inc.

                        Houston

                        A940

                        Walsh Bio Diesel, LLC

                        Mauston

                        A940

                        Western Dubque Biodiesel LLC

                        Farley

                        A940

                        Western Iowa Energy LLC

                        Wall Lake

                        A940

                        Western Petroleum Company

                        Eden Prairie

                        A940

                        Yokaya Biofuels Inc.

                        Ukiah

                        A941

            II PIELIKUMS
            Šīs regulas 1. panta 3. punktā vai 2. panta 2. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                        —

                        komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

                        —

                        Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos eksportam uz Eiropas Savienību pārdotos (apjoms) nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīnu gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, ir ražojis uzņēmums [uzņēmuma nosaukums un adrese] (Taric papildu kods) [attiecīgajā
                           (-ajās) valstī(-īs)]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

            III PIELIKUMS
            Šīs regulas 3. panta 2. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                        —

                        komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

                        —

                        Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos eksportam uz Eiropas Savienību pārdotos (apjoms) nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīnu gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur satur 20 masas % vai mazāk tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai hidroattīrīšanas procesā, ir ražojis uzņēmums [uzņēmuma nosaukums un adrese] (Taric papildu kods) Amerikas Savienotajās Valstīs. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”