title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 879/2012 ( 2012. gada 26. septembris ), ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2012. gada 8. līdz 14. septembrim un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam atbilstīgi dažām tarifa kvotām, un ar ko pārtrauc šādu licenču pieteikumu iesniegšanu

text:
               27.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 259/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 879/2012
   (2012. gada 26. septembris),
   ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2012. gada 8. līdz 14. septembrim un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam atbilstīgi dažām tarifa kvotām, un ar ko pārtrauc šādu licenču pieteikumu iesniegšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Daudzumi, uz kuriem attiecas importa licenču pieteikumi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 iesniegti kompetentajām iestādēm no 2012. gada 8. līdz 14. septembrim, pārsniedz daudzumu, kas pieejams atbilstīgi kārtas numuriem 09.4317, 09.4318, 09.4319, 09.4320 un 09.4321.

               (2)

               Tāpēc saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006 jānosaka piešķīruma koeficients licencēm, kas izdodamas attiecībā uz kārtas numuriem 09.4317, 09.4318, 09.4319, 09.4320 un 09.4321. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 līdz tirdzniecības gada beigām jāpārtrauc turpmāka licenču pieteikumu iesniegšana attiecībā uz licencēm minētajiem kārtas numuriem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 no 2012. gada 8. līdz 14. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos norādītos daudzumus reizina ar šīs regulas pielikumā norādītajiem piešķīruma koeficientiem.
   2.   Turpmāku pielikumā norādītajiem kārtas numuriem atbilstošu licenču pieteikumu iesniegšanu pārtrauc līdz 2012./2013. tirdzniecības gada beigām.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 26. septembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

      PIELIKUMS

            CXL koncesiju cukurs

         2012./2013. tirdzniecības gads

         No 8.9.2012. līdz 14.9.2012. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Valsts

                  Piešķīruma koeficients
                  (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4317

                  Austrālija

                  14,285714

                  Pārtraukti

                  09.4318

                  Brazīlija

                  12,292758

                  Pārtraukti

                  09.4319

                  Kuba

                  33,333333

                  Pārtraukti

                  09.4320

                  Citas trešās valstis

                  4,000003

                  Pārtraukti

                  09.4321

                  Indija

                  9,090909

                  Pārtraukti

         Balkānu cukurs

         2012./2013. tirdzniecības gads

         No 8.9.2012. līdz 14.9.2012. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Valsts

                  Piešķīruma koeficients
                  (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4324

                  Albānija

                  —

                  09.4325

                  Bosnija un Hercegovina

                      (1)

                  09.4326

                  Serbija

                      (1)

                  09.4327

                  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

                  —

                  09.4328

                  Horvātija

                      (1)

                              —

                              Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

         Īpašais importa un rūpnieciskais importa cukurs

         2012./2013. tirdzniecības gads

         No 8.9.2012. līdz 14.9.2012. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Veids

                  Piešķīruma koeficients
                  (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4380

                  Īpašais

                  —

                  09.4390

                  Rūpnieciskais

                      (2)

                              —

                              Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

         (1)  Nepiemēro: pieteikumos norādītie daudzumi nepārsniedz pieejamos daudzumus un tiek piešķirti pilnā apjomā.

         (2)  Nepiemēro: pieteikumos norādītie daudzumi nepārsniedz pieejamos daudzumus un tiek piešķirti pilnā apjomā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1307/2011 ( 2011. gada 14. decembris ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               15.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 332/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1307/2011
   (2011. gada 14. decembris),
   ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 15. decembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 14. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  58,0

                  MA

                  66,8

                  TN

                  79,2

                  TR

                  95,8

                  ZZ

                  75,0

                  0707 00 05

                  EG

                  170,1

                  TR

                  157,0

                  ZZ

                  163,6

                  0709 90 70

                  MA

                  41,9

                  TR

                  147,3

                  ZZ

                  94,6

                  0805 10 20

                  AR

                  27,1

                  BR

                  41,5

                  CL

                  30,5

                  MA

                  56,3

                  TR

                  61,0

                  ZA

                  56,4

                  ZZ

                  45,5

                  0805 20 10

                  MA

                  65,2

                  TR

                  79,7

                  ZZ

                  72,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  87,9

                  TR

                  83,9

                  ZZ

                  85,9

                  0805 50 10

                  TR

                  49,9

                  ZZ

                  49,9

                  0808 10 80

                  CA

                  109,9

                  CL

                  90,0

                  US

                  117,1

                  ZA

                  80,2

                  ZZ

                  99,3

                  0808 20 50

                  CN

                  70,9

                  ZZ

                  70,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 435/2013 ( 2013. gada 7. maijs ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης ( Vorios Mylopotamos Rethymnis Kritis ) (ACVN))

text:
               14.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 129/21

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 435/2013
   (2013. gada 7. maijs),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης (Vorios Mylopotamos Rethymnis Kritis) (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Grieķijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης (Vorios Mylopotamos Rethymnis Kritis), kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3).

               (3)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (3)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

      (4)  OV C 183, 23.6.2012., 21. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

      GRIEĶIJA

         Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης (Vorios Mylopotamos Rethymnis Kritis) (ACVN)


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 672/2012 ( 2012. gada 16. jūlijs ), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi

text:
               24.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 672/2012
   (2012. gada 16. jūlijs),
   ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 62,9 % apmērā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, ko veic visi uzņēmumi, kuri nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un I pielikumā. Šie pasākumi turpmāk minēti kā “spēkā esošie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk minēta kā “sākotnējā izmeklēšana”.

         1.2.   Pieprasījums

               (2)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 27. septembrī saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri noteikti konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, un attiecināt reģistrāciju uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi.

               (3)

               Pieprasījumu iesniedza četri stikla šķiedras sieta audumu ražotāji Savienībā: Saint Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH.

               (4)

               Pieprasījumā bija pietiekami pirmšķietami pierādījumi, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījās tirdzniecības modelis eksportam no ĶTR un Malaizijas uz Savienību un tam nebija cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana. Tika apgalvots, ka šā tirdzniecības modeļa pārmaiņu pamatā ir konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu pārsūtīšana caur Malaiziju.

               (5)

               Turklāt pierādījumi liecināja par to, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tika mazināta gan daudzuma, gan cenas izteiksmē. Pierādījumi liecināja, ka šo palielināto importa daudzumu no Malaizijas pārdeva par cenām, kuras bija zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu.

               (6)

               Visbeidzot, bija pierādījumi tam, ka no Malaizijas nosūtītu konkrētu stikla šķiedras sieta audumu imports tika pārdots par dempinga cenām salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (7)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu, ievērojot pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, Komisija sāka izmeklēšanu ar Regulu (ES) Nr. 1135/2011 (3) (“izmeklēšanas sākšanas regula”). Komisija, ievērojot pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, ar izmeklēšanas sākšanas regulu arī muitas dienestiem uzdeva reģistrēt no Malaizijas nosūtītu konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu.

         1.4.   Izmeklēšana

               (8)

               Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja ĶTR un Malaizijas iestādēm, minēto valstu ražotājiem eksportētājiem, zināmajiem iesaistītajiem Savienības importētājiem un Savienības ražošanas nozarei. Anketas tika nosūtītas ražotājiem eksportētājiem ĶTR un Malaizijā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija paziņojuši par sevi izmeklēšanas sākšanas regulas 14. apsvērumā noteiktajā termiņā. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (9)

               Trīs ražotāji eksportētāji Malaizijā un trīs nesaistīti importētāji Savienībā paziņoja par sevi un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

               (10)

               Uz anketas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie ražotāji eksportētāji, kuru telpās pēc tam tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

                  Ražotāji eksportētāji Malaizijā:

                           —

                              GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor,

                           —

                              Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor, un

                           —

                              GRI Fiberglass Industries, Selangor.

         1.5.   Izmeklēšanas periods

               (11)

               Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. septembrim (“IP”). Informācija par IP tika vākta, lai inter alia izmeklētu tirdzniecības modeļa iespējamās pārmaiņas. Par ziņošanas periodu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“ZP”) tika vākta detalizētāka informācija, lai noteiktu spēkā esošo pasākumu koriģējošās ietekmes iespējamo mazināšanos un dempinga esību.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (12)

               Lai novērtētu, vai pasākumi tiek apieti, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu secīgi analizēja, vai ir vērojamas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, Malaiziju un Savienību; vai šīs pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta, ņemot vērā līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumus; un – vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. pantu – vai ir pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.

         2.2.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

               (13)

               Attiecīgais ražojums ir ražojums, kas definēts sākotnējā izmeklēšanā – ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2, izņemot stikla šķiedras diskus, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00.

               (14)

               Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā iepriekšējā apsvērumā definētais ražojums, taču tiek sūtīts no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi.

               (15)

               Izmeklēšanā atklājās, ka iepriekš definētajiem stikla šķiedras sieta audumiem, kurus uz Savienību eksportēja no ĶTR, un tiem, kurus uz Savienību nosūtīja no Malaizijas, ir vienas un tās pašas fizikālās īpašības, tehniskie parametri un lietošanas veids un tādējādi tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         2.3.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjoma noteikšana

               (16)

               Kā minēts 10. apsvērumā, atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza trīs ražotāji eksportētāji Malaizijā.

               (17)

               Šo trīs ražotāju eksportētāju telpās pēc tam tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

               (18)

               Minētie trīs Malaizijas ražotāji eksportētāji saskaņā ar Comext
                   (4) sniegtajām ziņām ZP veica 75 % no izmeklējamā ražojuma kopējā Malaizijas eksporta uz Savienību. Kopējā eksporta apjoma rādītāja pamatā ir Comext dati.

               (19)

               Viens no šiem trim Malaizijas ražotājiem eksportētājiem pārtrauca sadarboties pēc pārbaudes apmeklējuma pirmās dienas, tādēļ tika piemērots pamatregulas 18. pants.

               (20)

               Arī attiecībā uz abiem pārējiem Malaizijas uzņēmumiem tika atzīts, ka, pamatojoties uz 34. un 52. līdz 59. apsvērumā izskaidrotajiem iemesliem, ir attaisnota pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošana.

               (21)

               ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumus par konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu Savienībā no ĶTR un par attiecīgā ražojuma eksportu no ĶTR uz Malaiziju daļēji nācās izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu kopējo importa apjomu no ĶTR uz Savienību, tika izmantoti Comext dati. Lai noteiktu kopējo eksporta apjomu no ĶTR uz Malaiziju, tika izmantoti ĶTR un Malaizijas valsts statistikas dati. Dati tika arī salīdzināti ar detalizētajiem datiem par importu un eksportu, kurus sniedza Malaizijas muitas iestādes.

               (22)

               Malaizijas un ĶTR statistikā norādītais importa apjoms aptvēra lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums vai izmeklējamais ražojums. Tomēr, ņemot vērā Comext datus un trīs minēto Malaizijas ražotāju eksportētāju sniegtos datus, varēja noteikt, ka ievērojamu daļu no šā importa apjoma veidoja attiecīgais ražojums. Šos datus attiecīgi varēja izmantot, lai konstatētu tirdzniecības modeļa pārmaiņas.

         2.4.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

               (23)

               Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī (5) un galīgo pasākumu noteikšanas 2011. gada augustā (ievērojot sākotnējo regulu) attiecīgā ražojuma imports Savienībā no ĶTR ievērojami samazinājās.

               (24)

               Savukārt 2011. gadā ievērojami palielinājās izmeklējamā ražojuma kopējais eksporta apjoms no Malaizijas uz Savienību. Balstoties uz Comext datiem, eksports no Malaizijas uz Savienību strauji pieauga pēdējā gada laikā, lai gan iepriekšējos gados tas bija neievērojams. Šo tendenci apstiprina arī attiecīgā Malaizijas statistika par stikla šķiedras sieta audumu eksportu no Malaizijas uz Savienību.

               (25)

               Konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importa apjoms Savienībā no ĶTR un Malaizijas no 2008. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. septembrim parādīts 1. tabulā.

                           Importa apjoms miljonos m2

                           2008

                           2009

                           2010

                           1.10.2010.–30.9.2011.

                           ĶTR

                           307,82

                           294,98

                           383,76

                           282,03

                           Malaizija

                           0,02

                           0,04

                           0,02

                           76,10

                              Avots: Comext statistika.

               (26)

               Iepriekšminētie dati skaidri liecina, ka imports Savienībā no Malaizijas laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam bija neievērojams. Tomēr 2011. gadā pēc pasākumu noteikšanas imports pēkšņi ievērojami pieauga un zināmā mērā pēc apjoma aizstāja ĶTR eksportu uz Savienību. Turklāt pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas imports Savienībā no Ķīnas ievērojami samazinājās (par 26 %).

               (27)

               Tajā pašā laikposmā vērojams arī ievērojams pieaugums stikla šķiedras sieta audumu eksportam no ĶTR uz Malaiziju. No salīdzinoši neliela apjoma 2008. gadā (4,65 miljoni m2) eksports pieauga līdz 32,78 miljoniem m2 ZP. Šo tendenci apstiprina arī attiecīgā Malaizijas statistika par stikla šķiedras sieta audumu importu Malaizijā no ĶTR.

                  2.   tabula

                  Stikla šķiedras sieta audumu eksports no ĶTR uz Malaiziju no 2008. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. septembrim

                           2008

                           2009

                           2010

                           1.10.2010.–30.9.2011.

                           Daudzums
                           (miljonos m2)

                           4,65

                           5,78

                           5,94

                           32,78

                              Gada pārmaiņas (%)

                              24 %

                              2,8 %

                              452 %

                              Indekss (2008. gads = 100)

                              100

                              124

                              128

                              705

                              Avots: ĶTR statistika.

               (28)

               Lai noteiktu tendenci konkrētu stikla šķiedras sieta audumu tirdzniecības plūsmai no ĶTR uz Malaiziju, tika ņemti vērā gan Malaizijas, gan ĶTR statistikas dati. Abu valstu dati ir pieejami vienīgi par lielāku ražojumu grupu, kas pārsniedz attiecīgo ražojumu. Tomēr, ņemot vērā Comext datus un trīs minēto Malaizijas ražotāju eksportētāju, kuri sākotnēji sadarbojās, sniegtos datus, varēja noteikt, ka ievērojamu daļu tur veidoja attiecīgais ražojums. Tādēļ šos datus varēja izmantot.

               (29)

               Iepriekš 1. un 2. tabulā skaidri redzams – pēc ievērojama samazinājuma ĶTR stikla šķiedras sieta audumu eksportā uz Savienību seko ievērojams pieaugums ĶTR stikla šķiedras sieta audumu eksportā uz Malaiziju, kam savukārt seko ievērojams pieaugums Malaizijas stikla šķiedras sieta audumu eksportā uz Savienību IP laikā. Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka vēl zināms daudzums stikla šķiedras sieta audumu no ĶTR uz Malaiziju tika kļūdaini deklarēts importa brīdī ar citiem kodiem, nevis ar tiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana. Saskaņā ar muitas importa deklarācijām šie papildu apjomi tika deklarēti ar kodiem 7019 11 000 un 7019 40 000.

               (30)

               Trīs minētie uzņēmumi, kas sākotnēji sadarbojās, tika izveidoti laikā no 2010. gada novembra līdz 2011. gada martam un sāka ražošanu un eksportu uz Savienību tikai pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī. Pirms 2011. gada februāra Malaizijā stikla šķiedras sieta audumu ražošana nenotika.

         2.5.   Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām

               (31)

               Kopējais samazinājums ĶTR eksporta apjomam uz Savienību un vienlaicīgais pieaugums eksporta apjomam no Malaizijas uz Savienību un no ĶTR uz Malaiziju pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī un pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2011. gada augustā veidoja tirdzniecības modeļa pārmaiņas starp minētajām valstīm, no vienas puses, un Savienību, no otras puses.

         2.6.   Apiešanas raksturs

               (32)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izraisa prakse, process vai darbs un ka tām nedrīkst būt cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana. Prakse, process vai darbs inter alia var būt ražojuma, uz kuru attiecas pasākumi, nosūtīšana caur trešām valstīm un detaļu salikšana montāžas darbībā Savienībā vai kādā trešā valstī. Šim nolūkam tika noskaidrots, vai notiek montāžas darbības saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu.

               (33)

               Malaizijas uzņēmumu, kuri sākotnēji sadarbojās, deklarētais eksports veidoja apmēram 75 % no visa Malaizijas eksporta uz Savienību. Pārējo eksportu var piedēvēt Malaizijas ražotājiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, vai uzskatīt, ka tas noticis pārsūtīšanas ceļā. Viens no Savienības importētājiem, kas sadarbojās, ieguva stikla šķiedras sieta audumu no Malaizijas eksportētāja, kurš šajā izmeklēšanā nesadarbojās.

               (34)

               Kā sīkāk izklāstīts 52. līdz 59. apsvērumā, trīs minētie uzņēmumi, kas sākotnēji sadarbojās, uzreiz tika informēti, ka tiem varētu piemērot pamatregulas 18. pantu, jo tika atklāts, ka tie ir snieguši maldinošu informāciju. Pierādījumi jo īpaši liecināja, ka divi no ražotājiem eksportētājiem, kas sākotnēji sadarbojās, nebija informējuši par to savstarpējo saistību. Tāpat uzņēmumi manipulēja ar tādiem dokumentiem kā bankas pārskati un tos pārveidoja. Turklāt pastāv šaubas par to, vai daži no to pirkuma rēķiniem un bankas maksājuma dokumentiem ir īsti. Divi no šiem uzņēmumiem arī nenorādīja izcelsmi izejmateriāliem, kas tika izmantoti uz Savienību eksportēto stikla šķiedras sieta audumu ražošanā. Visbeidzot, balstoties uz informāciju, kuru ieguva Malaizijas iestādes, preces varēja eksporta brīdī kvalificēties izcelsmes sertifikāta iegūšanai, ja importētajiem un ražošanas procesā izmantotajiem izejmateriāliem un eksportētajām gatavajām precēm bija dažādi klasifikācijas kodi. Pārbaudes apmeklējumos redzētais liecināja, ka zināms daudzums stikla šķiedras sieta audumu no ĶTR, tos importējot Malaizijā, tika kļūdaini deklarēts ar tādiem kodiem, uz kuriem izmeklēšana neattiecās, kamēr, tos eksportējot uz Savienību, tie tika klasificēti ar tiem abiem KN kodiem, uz ko izmeklēšana attiecās. Tas izskaidro stikla šķiedras sieta audumu papildu apjomus, kas eksportēti no Malaizijas uz Savienību, kā apliecina konstatējumi attiecībā uz tirdzniecības modeļa pārmaiņām 29. apsvērumā.

               (35)

               Tādējādi tiek apstiprināts fakts, ka ĶTR izcelsmes ražojumus pārsūta caur Malaiziju.

               (36)

               Tā kā visiem trim uzņēmumiem, kas sākotnēji sadarbojās, tika piemērots pamatregulas 18. pants, nebija iespējams noteikt, vai tie veic montāžas darbības.

         2.7.   Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma noteikšana

               (37)

               Izmeklēšanā netika konstatēti citi pamatoti iemesli vai ekonomisks izskaidrojums, kas pamatotu pārsūtīšanu, kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem pasākumiem, kuri noteikti dažu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam. Izņemot maksājumu, nekonstatēja citus elementus, ko varētu uzskatīt par kompensāciju attiecīgā ražojuma pārsūtīšanas izmaksām no ĶTR caur Malaiziju, jo īpaši transportēšanas un pārkraušanas izmaksām.

         2.8.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (38)

               Lai novērtētu, vai importētie ražojumi daudzuma un cenu ziņā mazina to spēkā esošo pasākumu ietekmi, kas noteikti konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, izmantoja Comext datus, jo tie bija labākie pieejamie dati par to trīs ražotāju eksportētāju eksporta daudzumu un cenām, kuri sākotnēji sadarbojās, ja tika piemērots pamatregulas 18. pants, kā arī par to uzņēmumu, kuri nesadarbojās, eksporta daudzumu un cenām. Šādi iegūtās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem ir noteikts sākotnējās regulas 74. apsvērumā.

               (39)

               Importa pieaugums no Malaizijas Savienībā no 20 000 m2 2010. gadā līdz 76 miljoniem m2 laikposmā no 2011. gada aprīļa līdz septembrim tika uzskatīts par ievērojamu daudzuma ziņā.

               (40)

               Salīdzinot sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma novēršanas līmeni un vidējo svērto eksporta cenu (to koriģējot atbilstīgi pēcimportēšanas izmaksām un kvalitātes pielāgojumiem, kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā), tika konstatēta tirdzniecība par ievērojami zemāku cenu. Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme ir mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā.

         2.9.   Dempinga pierādījumi

               (41)

               Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktu tika pārbaudīts, vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā uz līdzīgajiem ražojumiem iepriekš noteikto normālo vērtību.

               (42)

               Sākotnējā regulā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām Kanādā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analogo valsti ĶTR. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika uzskatīts par lietderīgu izmantot iepriekš sākotnējā izmeklēšanā noteikto normālo vērtību.

               (43)

               Eksporta cenas no Malaizijas tika balstītas uz pieejamajiem faktiem, t. i., uz vidējās konkrētu stikla šķiedras sieta audumu eksporta cenas ZP, kas norādīta Comext. Tas tika darīts tādēļ, ka visiem trim ražotājiem eksportētājiem, kas sākotnēji sadarbojās, tika piemērots pamatregulas 18. pants, un tāpēc to datus nevarēja izmantot eksporta cenu noteikšanai.

               (44)

               Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecīgi tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transporta un apdrošināšanas un papildu izmaksās, iepakošanas izmaksās un banku izmaksās. Tā kā pamatregulas 18. pants tika piemērots visiem trim ražotājiem eksportētājiem, kas sākotnēji sadarbojās, korekcijas bija jāveic, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi korekcijas balstījās uz procentuālo daudzumu, kas tika aprēķināts kā starpība starp kopējo CIF vērtību un kopējo EXW vērtību visiem darījumiem ZP, par ko informēja trīs minētie Malaizijas ražotāji.

               (45)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā regulā noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar šīs izmeklēšanas ZP noteiktajām vidējām svērtajām eksporta cenām, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (46)

               Šādi salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         3.   PASĀKUMI

               (47)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam noteiktais galīgais antidempinga maksājums ir apiets ar pārsūtījumu no Malaizijas, ievērojot pamatregulas 13. panta 1. punktu.

               (48)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāattiecina uz šā paša ražojuma importu, ko nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi.

               (49)

               Ņemot vērā nesadarbošanos šajā izmeklēšanā, attiecināmajiem pasākumiem būtu jābūt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 791/2011 1. panta 2. punktā noteiktajiem pasākumiem “visiem pārējiem uzņēmumiem”, t. i., galīgajam antidempinga maksājumam 62,9 % apmērā, kuru piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.

               (50)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas nosaka, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāattiecina uz importu, kurš nonāk Savienībā, ievērojot ar izmeklēšanas sākšanas regulu noteikto prasību par reģistrāciju, maksājumi būtu jāiekasē par to reģistrēto konkrēto stikla šķiedras sieta audumu importu, kas nosūtīts no Malaizijas.

         4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

               (51)

               Visi trīs Malaizijas uzņēmumi, kas iesniedza aizpildītas anketas, pieprasīja tos atbrīvot no iespējamajiem attiecinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

               (52)

               Kā minēts 19. apsvērumā, viens no uzņēmumiem pēc pirmās pārbaudes apmeklējuma dienas pārtrauca sadarbību. Pat tajā vienā pārbaudes dienā sadarbība nebija pietiekama. Jo īpaši uzņēmums nesniedza lielāko daļu no prasītajiem apliecinošajiem dokumentiem, piemēram, tā datus par ražošanu un krājumiem un enerģijas rēķinus. Uzņēmuma ražotnē esošais izejmateriālu daudzums bija ļoti neliels, kas neatbilst deklarētajiem ražošanas daudzumiem, un noliktavā nebija nekādu gatavo preču. Turklāt iesniegtajiem pirkumu rēķiniem bija tāds pats formāts kā rēķinu paketei ar iepriekš uzdrukātiem numuriem, kas tika atrasts uzņēmuma telpās. Šī līdzība aicināja domāt, ka uzņēmuma pirkšanas rēķini varētu nebūt īsti. Turklāt pierādījumi liecināja, ka uzņēmums nav paziņojis par savu saistību ar citu Malaizijas eksportētāju, kurš arī sadarbojās izmeklēšanā. Konkrētāk – pirmā uzņēmuma telpās tika atrasti dokumenti saistībā ar otru Malaizijas ražotāju, kurš sākotnēji sadarbojās, taču uzņēmumi šo saistību nenorādīja.

               (53)

               Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu uzņēmumu informēja par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju un noteica tam termiņu, kurā sniegt piezīmes. Uzņēmums piezīmes nesniedza, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu pamatojās uz pieejamajiem faktiem.

               (54)

               Otrā uzņēmuma sadarbība pārbaudes apmeklējuma laikā nebija pietiekama. Uzņēmums vairākas reizes liedza piekļuvi tādiem būtiski svarīgiem datiem kā ziņojumi par ražošanu un krājumu informācija. Uzņēmuma ražotnē esošais izejmateriālu daudzums bija ļoti neliels salīdzinājumā ar deklarētajiem ražošanas daudzumiem un noliktavā esošo gatavo preču krājumiem. Tāpat uzņēmums arī nesniedza pierādījumus par to izejmateriālu izcelsmi, kas tika izmantoti uz Savienību eksportēto stikla šķiedras sieta audumu ražošanā.

               (55)

               Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu uzņēmumu informēja par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju un noteica tam termiņu, kurā sniegt piezīmes. Uzņēmums piezīmēs apgalvoja, ka plānotās trīs pārbaudes apmeklējuma dienas bija īss laiks un tas nebija pietiekams, lai uzņēmums varētu sniegt visus datus un dokumentus, ko pieprasīja izmeklētāji. Uzņēmums arī atzina, ka tas ir izmeklētājiem vairākas reizes liedzis piekļuvi datiem, un turklāt apliecināja, ka personām, kuras pārstāvēja uzņēmumu pārbaudes apmeklējumu laikā, lielākoties bija jāsaņem atļauja no direktoriem, lai tie izmeklētājiem varētu sniegt piekļuvi datiem. Tāpat uzņēmums atzina, ka uzņēmuma pārstāvji nav saistījušies ar grāmatvedības departamentu, kā arī norādīja, ka direktori nepiedalījās, jo esot bijuši aizņemti.

               (56)

               Uzņēmuma paskaidrojumi apliecina secinājumu, ka uzņēmums nopietni kavēja izmeklēšanu. Uzņēmums par pārbaudes apmeklējuma datumiem tika informēts krietni iepriekš un tiem piekrita. Eksports uz Savienību ir uzņēmuma galvenā darbība, un tomēr tā direktoru nebija klāt. Pārbaudes apmeklējuma laikā bija vērojami tīša un nepamatota kavēšanās sniegt vajadzīgos datus un dokumentus, un piekļuves liegšana datiem radīja turpmākas kavēšanās un traucēkļus, lai izmeklēšanu varētu pabeigt noteiktajā termiņā. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu pamatojās uz pieejamajiem faktiem.

               (57)

               Trešā uzņēmuma sadarbība pārbaudes apmeklējuma laikā nebija pietiekama, turklāt tas sniedza maldinošu informāciju. Tika atklāts, ka uzņēmums ir manipulējis ar bankas pārskatiem, jo tas nespēja pierādīt, ka tā bankas maksājuma dokumenti ir īsti. Tā grāmatvedības dokumenti tika uzskatīti par neuzticamiem, jo tajos bija vairākas nopietnas nesakritības saistībā ar sākuma un tālāk pārnestajiem beigu atlikumiem. Uzņēmuma izejmateriālu krājumi bija nelieli salīdzinājumā ar deklarētajiem ražošanas daudzumiem un noliktavā esošo gatavo preču krājumiem. Tāpat uzņēmums arī nesniedza pierādījumus par to izejmateriālu izcelsmi, kas tika izmantoti uz Savienību eksportēto stikla šķiedras sieta audumu ražošanā. Pierādījumi arī liecināja, ka uzņēmums nav atklājis savu saistību ar pirmo Malaizijas eksportētāju, jo pirmā uzņēmuma telpās tika atklāti daži dokumenti, kas pieder trešajam uzņēmumam.

               (58)

               Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu arī šo uzņēmumu informēja par nodomu neņemt vērā tā iesniegto informāciju un noteica tam termiņu, kurā sniegt piezīmes. Uzņēmums piezīmēs apgalvoja, ka tam nav nekādas pieredzes ar šādiem pārbaudes apmeklējumiem un tas izskaidrojot atklātos trūkumus. Tas arī apgalvoja, ka tas ar pieprasītajiem un izmeklētājiem sniegtajiem dokumentiem, jo īpaši ar bankas pārskatiem un maksājuma apliecinājumiem, ir rīkojies piesardzīgi, jo Malaizijas iestādes tam nav oficiāli apliecinājušas izmeklētāju identitāti. Uzņēmums tomēr atzina, ka tā darbinieki ir izmainījuši bankas pārskatu saturu, taču tas esot veikts tādēļ, ka uzņēmums bijis ļoti noraizējies par tā dokumentu iespējamu noplūdi, sabotāžu un datu konfidencialitāti.

               (59)

               Uzņēmuma sniegtie papildu paskaidrojumi nebija tādi, kas liktu mainīt secinājumu, ka uzņēmums izmeklēšanas gaitā ir sniedzis maldinošu informāciju. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu pamatojās uz pieejamajiem faktiem.

               (60)

               Ņemot vērā konstatējumus par pārmaiņām tirgus modelī un pārsūtīšanu, kā izklāstīts 31. un 35. apsvērumā, un ņemot vērā maldinošās informācijas raksturu, kā izklāstīts 52. līdz 59. apsvērumā, šiem trim uzņēmumiem nevarēja piešķirt to pieprasītos atbrīvojumus saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

               (61)

               Neskarot pamatregulas 11. panta 3. punktu, citiem Malaizijas ražotājiem, kuri nepieteicās šajā procedūrā un ZP uz Savienību neeksportēja izmeklējamo ražojumu, bet apsver iespēju iesniegt pieprasījumu par atbrīvojumu no attiecinātā antidempinga maksājuma, ievērojot pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu, būs jāaizpilda anketa, lai Komisija var izvērtēt, vai pieprasījums ir pamatots. Šādu atbrīvojumu var piešķirt, novērtējot attiecīgā ražojuma tirgus situāciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, iepirkumu un pārdošanas apjomu, kā arī iespējamību, ka turpināsies darbības, kurām nav pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiskā izskaidrojuma, un pierādījumus par dempingu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uzņēmumu telpās. Pieprasījums būtu jānosūta tieši Komisijai, pievienojot visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu un pārdošanas apjomiem.

               (62)

               Ja atbrīvojums tiek atzīts par pamatotu, Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju attiecīgi ierosinās veikt attiecināto spēkā esošo pasākumu grozījumus. Pēc tam visus piešķirtos atbrīvojumus kontrolēs, lai nodrošinātu paredzēto nosacījumu izpildi.

         5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (63)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekšminēto secinājumu pamatā, un tās bija aicinātas izteikt piezīmes. Tika izskatītas personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes. Neviens no minētajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus.

               (64)

               Viens importētājs, kas sadarbojās, jautāja, vai varētu tikt apsvērts piemērot dažādas maksājuma likmes reģistrētam stikla šķiedras sieta audumu importam, kuru veic tādi importētāji, kas procedūrā sadarbojās, un tādi importētāji, kas procedūrā nesadarbojās. Prasība tika noraidīta, jo pamatregulā šādai atšķirībai nav tiesiska pamata,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo galīgais antidempinga maksājumus, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 791/2011 1. panta 2. punktu noteikts tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kuriem gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kuri sver vairāk nekā 35 g/m2, izņemot stikla šķiedras diskus, tiek attiecināts arī uz tādu stikla šķiedras sieta audumu importu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2, izņemot stikla šķiedras diskus, ko nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (Taric kodi 7019510011 un 7019590011).
   2.   Maksājumu, kurš ir attiecināts ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas nosūtīts no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi, un kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1135/2011 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.
   3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Pieprasījumu atbrīvot no maksājuma, kurš ir attiecināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un to paraksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 04/92

               1049 Bruxelles/Brussel

               BELGIQUE/BELGIË

               Fakss: +32 22956505

         2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju var no maksājuma, kas attiecināts saskaņā ar 1. pantu, ar lēmumu atbrīvot importu no tādiem uzņēmumiem, kuri neapiet ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteiktos antidempinga maksājumus.
   3. pants
   Muitas iestādēm tiek uzdots pārtraukt tā importa reģistrēšanu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1135/2011 2. pantu.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 16. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. ALETRARIS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.

      (3)  OV L 292, 10.11.2011., 4. lpp.

      (4)  Comext ir Eurostat ārējās tirdzniecības statistikas datubāze.

      (5)  OV L 43, 17.2.2011., 9. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 27/2014 ( 2013. gada 19. decembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Anglesey Sea Salt/Halen Môn (ACVN)]

text:
               15.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 10/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 27/2014
   (2013. gada 19. decembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Anglesey Sea Salt/Halen Môn (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Apvienotās Karalistes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Anglesey Sea Salt/Halen Môn”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 19. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 232, 10.8.2013., 17. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.8. grupa.   Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

      APVIENOTĀ KARALISTE
      Anglesey Sea Salt/Halen Môn (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 118/2013 ( 2013. gada 8. februāris ), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2013. gada 4. līdz 5. februārim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2013. gada februārim

text:
               9.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 38/19

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 118/2013
   (2013. gada 8. februāris),
   ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2013. gada 4. līdz 5. februārim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2013. gada februārim
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 1. protokola (3) 3. panta 1. un 2. punktu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (4), atver tarifa kvotu ar nulles nodokļa likmi, lai ievestu Tunisijas izcelsmes neapstrādātu olīveļļu ar KN kodu 1509 10 10 un 1509 10 90, ko tieši no Tunisijas ieved Eiropas Savienībā, nepārsniedzot katram gadam noteikto ierobežojumu.

               (2)

               Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (5) 2. panta 2. punktā noteikti kvantitatīvie ierobežojumi ievešanas atļauju izdošanai mēnesī.

               (3)

               Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam kompetentajām iestādēm iesniegto pieteikumu skaits ievešanas atļauju saņemšanai attiecas uz kopējo daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 2. panta 2. punktā februārim noteikto ierobežojumu.

               (4)

               Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot ievešanas atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam.

               (5)

               Tā kā ir sasniegts februāra maksimālais daudzums, minētajam mēnesim nevar izdot ievešanas atļaujas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti 2013. gada 4. un 5. februārī, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam piemēro piešķīruma koeficientu 10,639726 %.
   Ievešanas atļauju izdošana 2013. gada februārim par daudzumiem, kas pieprasīti no 2013. gada 11. februāra, ir apturēta.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2013. gada 9. februārī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 8. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 97, 30.3.1998., 57. lpp.

      (4)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

      (5)  OV L 365, 21.12.2006., 84. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1277 (2017. gada 14. jūlijs), ar ko 2-oktilizotiazol-3(2H)-onu apstiprina par 8. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               15.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 184/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1277
   (2017. gada 14. jūlijs),
   ar ko 2-oktilizotiazol-3(2H)-onu apstiprina par 8. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 90. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Apvienotā Karaliste 2010. gada 27. aprīlī saņēma pieteikumu, kas iesniegts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 11. panta 1. punktu, par aktīvās vielas 2-oktilizotiazol-3(2H)-ona iekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā lietošanai 8. produkta veida biocīdos – minētās direktīvas V pielikumā aprakstītajos koksnes konservantos –, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītajam 8. produkta veidam.

               (2)

               2016. gada 4. februārī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktu Apvienotā Karaliste iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar ieteikumiem.

               (3)

               Ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2016. gada 15. decembrī sagatavoja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu.

               (4)

               Saskaņā ar minēto atzinumu 8. produkta veida biocīdi, kas satur 2-oktilizotiazol-3(2H)-onu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja šā produkta lietošanā tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

               (5)

               Tāpēc 2-oktilizotiazol-3(2H)-ons ir apstiprināms lietošanai 8. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

               (6)

               2-oktilizotiazol-3(2H)-ons atbilst kritērijiem, lai to klasificētu par 1.A apakškategorijas ādas sensibilizatoru, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (3) I pielikumā, tāpēc izstrādājumi, kuri apstrādāti ar 2-oktilizotiazol-3(2H)-onu vai kuros 2-oktilizotiazol-3(2H)-ons iestrādāts, būtu atbilstoši jāmarķē, kad tos laiž tirgū.

               (7)

               Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt sagatavošanās pasākumus, kas nepieciešami jauno prasību izpildei.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   2-oktilizotiazol-3(2H)-onu kā aktīvo vielu apstiprina lietošanai 8. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 14. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Vispārpieņemtais nosaukums

                     IUPAC nosaukums
                  Identifikācijas numuri

                  Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

                  Apstiprināšanas datums

                  Apstiprinājuma beigu datums

                  Produkta veids

                  Īpaši nosacījumi

                  2-oktilizotiazol-3(2H)-ons

                     IUPAC nosaukums:
                  2-oktilizotiazol-3(2H)-ons
                  EK Nr.: 247-761-7

                     CAS Nr.: 26530-20-1

                  960 g/kg masas %

                  2018. gada 1. janvāris

                  2027. gada 31. decembris

                  8

                  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:

                              1)

                              produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti;

                              2)

                              ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš rūpnieciskajiem un profesionālajiem lietotājiem;

                              3)

                              ņemot vērā attiecībā uz virszemes ūdeņiem, nogulsnēm un augsni konstatētos riskus, atļauto produktu marķējumā un attiecīgā gadījumā arī to drošības datu lapās norāda, ka rūpniecisku vai profesionālu uzklāšanu veic ierobežotā zonā vai uz cietas, ūdensnecaurlaidīgas pamatnes ar aizsargsienu un ka tikko apstrādātu koksni pēc apstrādes glabā zem nojumes vai uz cietas, ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, vai abējādi, lai novērstu tiešas noplūdes augsnē, kanalizācijā vai ūdenī, un ka jebkādas noplūdes no produkta uzklāšanas savāc atkārtotai izmantošanai vai likvidēšanai.

                        Lai apstrādātus izstrādājumus varētu laist tirgū, izpilda šādu nosacījumu:
                  persona, kas atbildīga par tāda izstrādājuma laišanu tirgū, kurš ir apstrādāts ar 2-oktilizotiazol-3(2H)-onu vai kurā ir iestrādāts 2-oktilizotiazol-3(2H)-ons, nodrošina, ka šā apstrādātā izstrādājuma marķējumā ir sniegta informācija, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta otrajā daļā.

         (1)  Šajā slejā norādītā tīrība ir novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/533 ( 2015. gada 30. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               31.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 86/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/533
   (2015. gada 30. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 30. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  135,3

                  MA

                  99,1

                  TR

                  123,0

                  ZZ

                  119,1

                  0707 00 05

                  AL

                  119,5

                  MA

                  176,1

                  TR

                  144,0

                  ZZ

                  146,5

                  0709 93 10

                  MA

                  128,2

                  TR

                  173,5

                  ZZ

                  150,9

                  0805 10 20

                  EG

                  47,3

                  IL

                  71,5

                  MA

                  54,4

                  TN

                  55,0

                  TR

                  67,0

                  ZZ

                  59,0

                  0805 50 10

                  BO

                  92,8

                  TR

                  45,8

                  ZZ

                  69,3

                  0808 10 80

                  AR

                  94,0

                  BR

                  90,5

                  CL

                  99,5

                  CN

                  105,5

                  MK

                  25,7

                  US

                  187,6

                  ZA

                  188,2

                  ZZ

                  113,0

                  0808 30 90

                  AR

                  120,2

                  CL

                  126,9

                  CN

                  71,3

                  ZA

                  124,0

                  ZZ

                  110,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 681/2012 ( 2012. gada 24. jūlijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Kraški zašink (AĢIN)]

text:
               25.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 198/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 681/2012
   (2012. gada 24. jūlijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Kraški zašink (AĢIN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Slovēnijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Kraški zašink” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 309, 21.10.2011., 13. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

      SLOVĒNIJA

         Kraški zašink (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1060/2014 ( 2014. gada 8. oktobris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               9.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/22

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1060/2014
   (2014. gada 8. oktobris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 8. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  160,3

                  MK

                  56,4

                  XS

                  75,9

                  ZZ

                  97,5

                  0707 00 05

                  MK

                  29,8

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  62,6

                  0709 93 10

                  TR

                  118,4

                  ZZ

                  118,4

                  0805 50 10

                  AR

                  120,7

                  CL

                  128,6

                  IL

                  102,2

                  TR

                  113,5

                  UY

                  58,0

                  ZA

                  111,4

                  ZZ

                  105,7

                  0806 10 10

                  BR

                  156,1

                  MK

                  31,8

                  TR

                  134,0

                  ZZ

                  107,3

                  0808 10 80

                  BA

                  57,3

                  BR

                  52,7

                  CL

                  96,7

                  NZ

                  134,0

                  ZA

                  115,6

                  ZZ

                  91,3

                  0808 30 90

                  CN

                  95,2

                  TR

                  124,7

                  ZZ

                  110,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 163/2013 ( 2013. gada 21. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               22.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 49/62

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 163/2013
   (2013. gada 21. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 21. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  83,8

                  MA

                  61,8

                  TN

                  86,4

                  TR

                  102,8

                  ZZ

                  83,7

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  MA

                  190,0

                  TR

                  175,4

                  ZZ

                  185,7

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  44,1

                  TR

                  102,3

                  ZZ

                  73,2

                  0805 10 20

                  EG

                  51,1

                  IL

                  71,3

                  MA

                  63,4

                  TN

                  56,2

                  TR

                  58,0

                  ZZ

                  60,0

                  0805 20 10

                  IL

                  125,9

                  MA

                  109,8

                  ZZ

                  117,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  57,7

                  IL

                  144,7

                  KR

                  134,8

                  MA

                  120,0

                  TR

                  70,3

                  ZZ

                  105,5

                  0805 50 10

                  TR

                  72,2

                  ZZ

                  72,2

                  0808 10 80

                  CN

                  83,6

                  MK

                  31,3

                  US

                  180,2

                  ZZ

                  98,4

                  0808 30 90

                  AR

                  140,0

                  CL

                  228,4

                  CN

                  77,9

                  TR

                  172,7

                  US

                  187,5

                  ZA

                  109,1

                  ZZ

                  152,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 268/2011 ( 2011. gada 18. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               19.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 74/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 268/2011
   (2011. gada 18. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 19. martā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 18. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  JO

                  71,2

                  MA

                  57,6

                  TN

                  52,6

                  TR

                  79,8

                  ZZ

                  65,3

                  0707 00 05

                  JO

                  110,6

                  TR

                  150,3

                  ZZ

                  130,5

                  0709 90 70

                  MA

                  38,7

                  TR

                  127,0

                  ZZ

                  82,9

                  0805 10 20

                  EG

                  56,1

                  IL

                  74,3

                  MA

                  51,2

                  TN

                  61,8

                  TR

                  73,2

                  ZZ

                  63,3

                  0805 50 10

                  EG

                  67,3

                  MA

                  45,2

                  TR

                  47,5

                  ZZ

                  53,3

                  0808 10 80

                  AR

                  92,8

                  BR

                  86,0

                  CA

                  96,0

                  CL

                  104,2

                  CN

                  107,3

                  MK

                  50,2

                  US

                  135,3

                  ZZ

                  96,0

                  0808 20 50

                  AR

                  95,5

                  CL

                  68,9

                  CN

                  65,5

                  US

                  79,9

                  ZA

                  89,6

                  ZZ

                  79,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 550/2014 ( 2014. gada 20. maijs ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               23.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 155/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 550/2014
   (2014. gada 20. maijs)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 20. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Aparāts (tā dēvētais “liesmas detektors”), kas sastāv no pasīviem infrasarkanā un ultravioletā starojuma sensoriem, optiskā filtra, novērtēšanas moduļa, trim izejas relejiem (ugunsgrēka signalizācijas relejs, bojājuma relejs un palīgrelejs) un trīs krāsu statusa LED (kas rāda normālas darbības, ugunsgrēka un bojājuma stāvokli), cilindriskā korpusā ar apmēram 12 cm diametru, apmēram 25 cm garumā. Tā darbības diapazons ir 18–30 V līdzstrāva.
                  Aparāts ir ugunsgrēka signalizācijas sistēmas komponents. Sensori vienlaikus uztver uguns izraisīto infrasarkano un ultravioleto starojumu. Ja starojums pārsniedz noteiktu robežu, aparāts caur ugunsgrēka signalizācijas releju raida elektrisko signālu uz ugunsgrēka signalizācijas aparātu. Ugunsgrēka signalizācijas aparāts nav uzrādīts kopā ar šo aparātu.

                  8536 50 19

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 8536, 8536 50 un 8536 50 19 formulējumu.
                  Klasificēšana pie pozīcijas 8531 skaņas vai vizuālās signalizācijas elektroiekārtām nav iespējama, jo aparātam nav autonomas signalizācijas spējas (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 8531, trešās daļas H punktu).
                  Klasificēšana pie pozīcijas 8537 aparātiem, kas aprīkoti ar diviem vai vairākiem pozīciju 8535 un 8536 aparātiem, arī nav iespējama, jo šis aparāts ir aprīkots tikai ar tāda paša tipa pozīcijas 8536 aparatūru (trīs releji) (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 8537, b) izņēmumu).
                  Aparāts uztver uguns starojuma līmeni tikai tad, ja tas pārsniedz noteiktu robežu, nenorādot precīzu apjomu. Starojuma izmaiņu reģistrēšana nav tas pats, kas siltuma daudzuma mērīšana vai kontrole. Tāpēc klasificēšana pie pozīcijas 9027 ierīcēm un aparatūras siltuma mērīšanai vai kontrolei arī nav iespējama.
                  Aparātam ir automātiska slēdža funkcija, tāpēc tas ir klasificējams ar KN kodu 8536 50 19 pie citādiem slēdžiem spriegumam, kas nepārsniedz 60 V.