title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/865 (2015. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu neleģētā tērauda stiepļu un stiepļu vijumu (PSC stiepļu un stiepļu vijumu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu

text:
               5.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 139/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/865
   (2015. gada 4. jūnijs),
   ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu neleģētā tērauda stiepļu un stiepļu vijumu (PSC stiepļu un stiepļu vijumu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 383/2009 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 986/2012 (3), noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes (“Ķīna”) iepriekš un vēlāk stiegrotu neleģētā tērauda stiepļu un stiepļu vijumu (PSC stiepļu un stiepļu vijumu) importam.

               (2)

               Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 46,2 % apmērā, izņemot Kiswire Qingdao, Ltd (0 %), kā arī Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd un Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (abiem 31,1 %).

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (3)

               Pēc paziņojuma par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4) publicēšanas Komisija 2014. gada 7. februārī saņēma pieprasījumu sākt šo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

               (4)

               Pieprasījumu iesniedza European Stress Information Service (“ESIS)” (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu PSC stiepļu un stiepļu vijumu Savienības kopējā ražošanas apjoma.

               (5)

               Pieprasījums ir pamatots ar to, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, atkārtotos.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (6)

               Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2014. gada 8. maijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (5) publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         4.   Attiecīgie periodi, ko aptver termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana

               (7)

               Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodā no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         5.   Izmeklēšanā un atlasē iesaistītās personas

               (8)

               Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem Ķīnā, importētājiem un lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī Ķīnas pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (9)

               Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju skaits ir acīmredzami liels, tāpēc Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt minēto ieinteresēto personu atlasi.

               (10)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu. Izlasē bija pieci Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saražoja 64 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi, bet piezīmes netika saņemtas. Tāpēc pagaidu izlase tika apstiprināta un tiek uzskatīta par reprezentatīvu Savienības ražošanas nozarei.

               (11)

               Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu jāveic Ķīnas ražotāju eksportētāju un nesaistītu Savienības importētāju atlase, minētās personas tika aicinātas paziņot par sevi un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr, tā kā neviena no šīm personām nepieteicās, ražotāju eksportētāju un nesaistītu importētāju atlase nebija vajadzīga.

         6.   Anketas un pārbaude

               (12)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

               (13)

               Tāpēc Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kuras to pieprasīja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, proti, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā, zināmajiem ražotājiem astoņās tirgus ekonomikas trešās valstīs, par kurām ir norādes, ka tajās notiek līdzīgā ražojuma ražošana, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un zināmajiem lietotājiem Savienībā.

               (14)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un vēl divpadsmit citiem ražotājiem. Viena atbilde uz anketas jautājumiem tika saņemta no lietotāja. Vienpadsmit lietotāji un trīs piegādātāji iesniedza rakstisku informāciju. Neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs neatbildēja uz anketas jautājumiem. Trīs atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no ražotājiem tirgus ekonomikas trešās valstīs.

               (15)

               Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                           a)

                           izlasē iekļautie Savienības ražotāji:

                                       —

                                          CB Trafilati Acciai, Tezze sul Breta, Itālija,

                                       —

                                          D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Ungārija,

                                       —

                                          DWK Drahtwerk GmbH, Köln, Vācija,

                                       —

                                          Nedri Spanstaal BV, Venlo, Nīderlande,

                                       —

                                          Trenzas y Cables de Acero PSC, Santander, Spānija;

                           b)

                           ražotājs tirgus ekonomikas trešajā valstī:

                                       —

                                          Scaw South Africa (Pty) Limited, Germiston, Dienvidāfrika.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (16)

               Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes neleģētā tērauda stieples (neplakētas vai nepārklātas un plakētas vai pārklātas ar cinku) un neleģētā tērauda (plakētu vai neplakētu un pārklātu vai nepārklātu) stiepļu vijumi, kam ir ne vairāk kā 18 stieples ar oglekļa masas saturu 0,6 % vai vairāk, kā šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 3 mm un kas patlaban atbilst KN kodiem ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 un ex 7312 10 69. Patlaban spēkā esošie antidempinga maksājumi neattiecas uz septiņu cinkotu (taču nepārklātu ar citiem materiāliem) stiepļu vijumiem, kuros centrālās stieples diametrs ir vienāds ar diametru jebkurai citai no sešām pārējām stieplēm vai ne vairāk kā 3 % lielāks par to, un šī pārskatīšana uz tiem neattiecas.

               (17)

               Lai gan attiecīgo ražojumu galvenokārt izmanto būvniecības nozarē betona stiegrošanai, taču to var atrast arī piekares elementos un vanšu tiltos. To ražo no oglekļa tērauda stiepļu stieņiem, kas ir notīrīti, vilkti, sakarsēti un stiepļu vijumu gadījumā – spirāļveidīgi savīti kopā, lai atbilstu konkrētajiem diametra, izturības un stabilitātes rādītājiem.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (18)

               Pārskatīšanas izmeklēšana liecina, ka PSC stieplēm un stiepļu vijumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare Savienībā un ko ražo un pārdod vietējā tirgū Dienvidāfrikā, kuru izmantoja par analogo valsti, un tiem, ko ražo Ķīnā un, iespējams, pārdod Savienībā, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienāds pamatpielietojums.

               (19)

               Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (20)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no Ķīnas varētu turpināties vai atkārtoties.

               (21)

               Ķīna pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja niecīgu attiecīgā ražojuma daudzumu. Tādēļ dempings no Ķīnas, visticamāk, neturpinātos. Novērtējums, izmantojot eksporta cenas uz citām trešām valstīm, tika veikts vienīgi attiecībā uz dempinga atkārtošanās iespējamību.

               (22)

               Kā norādīts iepriekš 14. apsvērumā, Komisija nesaņēma atbildes no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kopējās analīzes, tostarp dempinga aprēķina, pamatā ir pieejamie fakti. Ķīnas iestādes tika attiecīgi informētas par Komisijas nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu un pamatot konstatējumus ar pieejamajiem faktiem.

               (23)

               Tāpēc dempinga atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju līdzās citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistikai par importu un eksportu (Eurostat, Ķīnas un citu trešo valstu statistikai) un nozares ziņojumiem.

         2.   Analogā valsts

               (24)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Ķīna nav uzskatāma par tirgus ekonomikas valsti. Sākotnējā izmeklēšanā Turcija tika izmantota par tirgus ekonomikas trešo valsti normālās vērtības noteikšanai (“analogā valsts”).

               (25)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija: i) paredzēja atkārtoti izmantot Turciju par analogo valsti šajā termiņa beigu pārskatīšanā, kā ierosinājis pieprasījuma iesniedzējs; ii) noteica citas tirgus ekonomikas trešās valstis, kas eksportē PSC stieples un stiepļu vijumus uz Savienību, proti, Brazīliju, Indiju, Krieviju, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju un Taizemi. Šīm valstīm 2013. gadā bija augstākie PSC stiepļu un stiepļu vijumu importa apjomi uz Savienību (pamatojoties uz Eurostat datiem).

               (26)

               Komisija pārbaudīja, vai PSC stiepļu un stiepļu vijumu ražošana un pārdošana notiek minētajās tirgus ekonomikas trešās valstīs, par kurām ir norādes, ka tajās tiek ražotas PSC stieples un stiepļu vijumi. Komisija sazinājās ar ražotājiem un to nozares apvienībām septiņās tērauda ražotājvalstīs, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, un ASV.

               (27)

               Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ražotājiem Indijā, Dienvidāfrikā un Turcijā. Pieprasījuma iesniedzējs iebilda pret Indijas izmantošanu par analogo valsti, apgalvojot, ka tās vietējo tirgu kropļo valdības subsīdijas, kas nodrošina priekšrocības tērauda nozarei. Komisija nesaņēma piezīmes no citām ieinteresētajām personām.

               (28)

               Komisija secināja, ka Dienvidāfrika ir piemērotākā analogā valsts šajā pārskatīšanā, pamatojoties uz šādiem aspektiem:

                           —

                           attiecīgā ražojuma veidu pilnīgs aptvērums,

                           —

                           tādu pašu kvalitātes standartu esība kā Savienības tirgū, ņemot vērā fizikālās un tehniskās pamatīpašības,

                           —

                           to datu kvalitāte un pilnīgums, kuri iesniegti, atbildot uz anketas jautājumiem,

                           —

                           pietiekams konkurences līmenis vietējā tirgū,

                           —

                           pietiekams ražotāja, kurš sadarbojās, iekšzemes pārdošanas apjoms.

         3.   Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   3.1.   Normālās vērtības noteikšana

               (29)

               Informāciju, kuru saņēma no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, izmantoja par pamatu, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnu.

               (30)

               Komisija vispirms pārbaudīja, vai analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem bija vismaz 5 % no kopējā PSC stiepļu un stiepļu vijumu eksporta pārdošanas apjoma trešām valstīm, kas tika izmantots dempinga aprēķinos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz šo informāciju, ražotāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvs.

               (31)

               Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas pārdoti vietējā tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus pārdeva eksportam trešās valstīs, kas tika izmantotas dempinga aprēķinos.

               (32)

               Tad Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

               (33)

               Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko iekšzemes cenu katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir bijusi rentabla, ja:

                           a)

                           tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējā šā ražojuma veida pārdošanas apjoma; kā arī

                           b)

                           ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.

               (34)

               Šajā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (35)

               Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:

                           a)

                           konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; vai

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zem vienības ražošanas izmaksām.

               (36)

               Vienam ražojuma veidam, attiecībā uz ko netika konstatēta pārdošana analogās valsts vietējā tirgū, normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pieskaitot vidējām svērtajām līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām konkrētu summu, kas noteikta, ņemot vērā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu.

               (37)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu šī summa bija balstīta uz faktiskajiem datiem, kuri attiecas uz analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē.

         3.2.   Iespējamās eksporta cenas noteikšana

               (38)

               Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem.

               (39)

               Komisija analizēja Eurostat statistiku. Tomēr no Ķīnas importētie ražojuma daudzumi bija ļoti nelieli, tādēļ to cenas netika uzskatītas par reprezentatīvām.

               (40)

               Komisija analizēja Ķīnas tirdzniecības statistiku. Šajā statistikā attiecīgais ražojums bija klasificēts ar HS kodiem, kuros bija iekļauti citi ievērojami augstākas vērtības ražojumi, piemēram, nerūsējošā tērauda ražojumi un tērauda stiepļu troses. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nevar izmantot Ķīnas tirdzniecības statistiku, lai noteiktu attiecīgā ražojuma iespējamo eksporta cenu.

               (41)

               Komisija atlasīja nozīmīgākos galamērķus, uz kuriem veikts Ķīnas eksports ar tiem HS kodiem, kuros ietilpst attiecīgais ražojums (Brazīliju, Japānu, Malaiziju, Dienvidkoreju, ASV un Vjetnamu). Komisija arī pārbaudīja, vai šo valstu importa statistikā var identificēt PSC stieples un stiepļu vijumus kā attiecīgo ražojumu, un pierādīja, ka šādas PSC stieples un stiepļu vijumi ir importēti lielos apjomos. Tikai dažu šo valstu tirdzniecības statistika atbilda šiem diviem kritērijiem, tāpēc iespējamo eksporta cenu noteica, pamatojoties uz šādu tirdzniecības statistiku par importu no Ķīnas.

         3.3.   Salīdzinājums

               (42)

               Normālo vērtību un iespējamo eksporta cenu salīdzināja FOB (Ķīna) līmenī.

               (43)

               Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu un apdrošināšanas izmaksu atšķirībām, neatmaksājamu PVN, eksporta izmaksām, rabatiem un atlaidēm.

         3.4.   Iespējamais dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

               (44)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamā dempinga starpība pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē bija 27,2 %.

         4.   Eksporta dinamika antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā

   4.1.   Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda

               (45)

               Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, tika izmantoti šādi avoti:

                           —

                           pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija,

                           —

                           publiski pieejamās publikācijas,

                           —

                           sākotnējā izmeklēšanā savāktā informācija.

               (46)

               Ķīnas tērauda ražošanas nozare ir pazīstama kā pārliecinoši lielākā pasaulē. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju 2013. gadā ikgadējā izlaide Ķīnā bija no 2,5 līdz 3 milj. tonnu PSC stiepļu un stiepļu vijumu un lēstā jauda – no 4 līdz 5 milj. tonnu. No šīs produkcijas 1 līdz 1,5 milj. tonnu tika eksportēti uz trešām valstīm un 1 līdz 2 milj. tonnu pārdeva vietējā tirgū. PSC stiepļu un stiepļu vijumu imports Ķīnā bija nenozīmīgs. Neizmantotā ražošanas jauda Ķīnā (proti, 1,5 līdz 2 milj. tonnu) vismaz trīs reizes pārsniedz Savienības tirgus lielumu.

               (47)

               Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka PSC stiepļu un stiepļu vijumu ražošanas jauda Ķīnā ievērojami pārsniedz 11 milj. tonnu gadā. Ja iekšzemes un eksporta tirdzniecība būtu no 6 līdz 7 milj. tonnu gadā, kopējā neizmantotā jauda pārsniegtu 4 milj. tonnu.

               (48)

               Pirms tika noteikti pasākumi, imports no Ķīnas triju gadu laikā pieauga septiņkārt, sasniedzot gandrīz 87 000 tonnas (kas ir 8,2 % no patēriņa sākotnējās izmeklēšanas laikā un 17 % no Savienības tirgus patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā).

               (49)

               Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv būtisks risks, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdos ievērojamu daudzumu PSC stiepļu un stiepļu vijumu Savienības tirgū.

         4.2.   Savienības tirgus pievilcība

               (50)

               Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, konstatējumu pamatā ir pieejamie fakti. Tādējādi novērtējums par tirdzniecības novirzīšanas risku uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti, balstās uz publiski pieejamiem avotiem.

               (51)

               Savienības tirgus ir ievērojams, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā vērtība bija aptuveni 365 milj. euro. Turklāt salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām šajā izmeklēšanā tika noteikta Ķīnas eksporta cenu samazinājuma starpība – 47 % – attiecībā pret attiecīgajām trešajām valstīm, kas minētas 41. apsvērumā. Šīs cenu atšķirības noteikti liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu un Ķīnas spēju konkurēt ar cenu, ja pasākumi tiktu atcelti.

               (52)

               Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas minēja aspektus, kuri līdzās cenām Savienības tirgū liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu. Tie ir šādi:

                           —

                           pārredzams un prognozējamas iepirkumu procedūras,

                           —

                           labvēlīgi maksāšanas noteikumi,

                           —

                           liela mēroga pircēji, kas patērē daudz PSC stiepļu un stiepļu vijumu,

                           —

                           būvniecības nozares atgūšanās dažās dalībvalstīs.

                     Šie aspekti liecina, ka cena nav vienīgais elements, kas padara Savienības tirgu atraktīvu Ķīnas eksportētājiem.

               (53)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja pastāv ievērojams tirdzniecības novirzīšanas risks no mazāk pievilcīgām trešām valstīm uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.

         5.   Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību

               (54)

               Pieejamā neizmantotā jauda Ķīnā un Savienības tirgus pievilcīgums liek secināt – pastāv risks, ka Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām ievērojami pieaugtu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (55)

               Līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā ražoja 21 Savienības ražotājs. Šis 21 uzņēmums pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Patēriņš Savienībā

               (56)

               Komisija noteica patēriņu Savienībā, proti, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū tā pieskaitīja importu no Ķīnas un citām trešām valstīm, izmantojot Eurostat datus Taric (Eiropas Savienības integrētais tarifs) kodu līmenī.

               (57)

               Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā mainījās šādi.

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Kopējais patēriņš Savienībā (tonnas)

                           564 973

                           561 342

                           504 591

                           508 226

                           497 708

                              Indekss

                              100

                              99

                              89

                              90

                              88

                              Avots:
                              Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (58)

               Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. Šī pieprasījuma samazināšanās notika galvenokārt 2011.–2012. gadā un atspoguļo vispārējo tendenci visā būvniecības nozarē pēc finanšu krīzes.

         2.   Imports no attiecīgās valsts

   2.1.   Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

               (59)

               Ķīnas importa apjoms un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem.

               (60)

               Attiecīgās valsts importa apjoms Savienībā un tā tirgus daļa mainījās šādi.

                  2. tabula

                  Ķīnas importa apjoms un tirgus daļa

                           Valsts

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Ķīna

                           Apjoms (tonnas)

                           676

                           5

                           503

                           76

                           99

                              Indekss

                              100

                              1

                              74

                              11

                              15

                           Tirgus daļa

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,0 %

                              Avots:
                              Eurostat (Taric).

               (61)

               Antidempinga pasākumu noteikšana gandrīz apturēja Ķīnas izcelsmes importu. Attiecīgajā periodā Ķīnas izcelsmes importa apjoms bija ļoti mazs un samazinājās no 676 tonnām 2010. gadā (0,1 % no Savienības tirgus) līdz 99 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

         2.2.   Attiecīgās valsts izcelsmes importa cenas

               (62)

               Ķīnas attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija izmantojams, lai no tā varētu izdarīt jēgpilnus secinājumus.

               (63)

               Tā kā nebija iespējams izmantot Ķīnas tirdzniecības statistiku par Ķīnas eksportu uz citiem tirgiem (skatīt iepriekš 40. apsvērumu), iespējamā eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz konkrētu trešo valstu tirdzniecības statistiku par PSC stiepļu un stiepļu vijumu importu no Ķīnas (skatīt iepriekš 41. apsvērumu).

               (64)

               Tika salīdzinātas cenas līdzīgajam ražojumam, kuru ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un PSC stieplēm un stiepļu vijumiem, ko ražo Ķīnā un pārdod konkrētām trešām valstīm, šīs cenas koriģējot, lai ņemtu vērā CIF cenu uz Savienības robežas.

               (65)

               Cenu salīdzinājums liecināja par ievērojamu iespējamu cenu samazinājuma starpību – 47 %.

         3.   Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi

               (66)

               Citu trešo valstu importa apjoms, tirgus daļa un cenas mainījās šādi.

                  3. tabula

                  Importa apjoms no citām trešām valstīm un šā importa tirgus daļa

                           Valsts

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Taizeme

                           Apjoms (tonnas)

                           11 454

                           12 889

                           11 371

                           8 061

                           6 416

                              Indekss

                              100

                              113

                              99

                              70

                              56

                           Tirgus daļa

                           2,0 %

                           2,3 %

                           2,3 %

                           1,6 %

                           1,3 %

                           Dienvidāfrika

                           Apjoms (tonnas)

                           1 681

                           561

                           1 727

                           6 682

                           6 463

                              Indekss

                              100

                              33

                              103

                              397

                              384

                           Tirgus daļa

                           0,3 %

                           0,1 %

                           0,3 %

                           1,3 %

                           1,3 %

                           Citas

                           Apjoms (tonnas)

                           12 981

                           15 867

                           16 690

                           12 036

                           10 911

                              Indekss

                              100

                              122

                              129

                              93

                              84

                           Tirgus daļa

                           2,3 %

                           2,8 %

                           3,3 %

                           2,4 %

                           2,2 %

                           Visas trešās valstis (izņemot Ķīnu)

                           Apjoms (tonnas)

                           26 112

                           29 316

                           29 788

                           26 779

                           23 790

                              Indekss

                              100

                              112

                              114

                              103

                              91

                           Tirgus daļa

                           4,6 %

                           5,2 %

                           5,9 %

                           5,3 %

                           4,8 %

                              Avots:
                              Eurostat (Taric).

               (67)

               Importam no citām trešām valstīm, izņemot Ķīnu, attiecīgajā periodā bija relatīvi stabila tirgus daļa no 4,6 % līdz 5,9 %. Vairāk nekā puse no šā importa bija no Taizemes un Dienvidāfrikas. Starp citām eksportējošajām valstīm bija Indija, Krievija un Ukraina.

         4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (68)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         4.1.   Makroekonomiskie rādītāji

   4.1.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

               (69)

               Kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  4. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (tonnas)

                           687 576

                           657 933

                           609 099

                           615 466

                           602 692

                              Indekss

                              100

                              96

                              89

                              90

                              88

                           Ražošanas jauda

                           1 047 810

                           1 043 810

                           922 270

                           934 170

                           858 170

                              Indekss

                              100

                              100

                              88

                              89

                              82

                           Jaudas izmantojums

                           66 %

                           63 %

                           66 %

                           66 %

                           70 %

                              Indekss

                              100

                              96

                              101

                              100

                              107

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (visi ražotāji).

               (70)

               Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas stabilitāte noteica to, ka ražošanas apjoms precīzi atspoguļoja attiecīgā ražojuma patēriņa pārmaiņas Savienības tirgū.

               (71)

               Savienības ražošanas nozare reaģēja uz šo ražošanas apjoma samazināšanos, veicot ievērojamu pārstrukturēšanu. Pārstrukturēšana attiecīgajā periodā izraisīja ražošanas jaudas samazināšanos par 18 %; tas pārsniedza pieprasījuma kritumu.

               (72)

               Tā rezultātā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā uzlabojās no 66 % līdz 70 %. Tomēr tas bija zemāks par optimālo līmeni; tas liecina, ka Savienības ražošanas nozarē joprojām bija jaudas pārpalikums.

         4.1.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (73)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  5. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)

                           538 185

                           532 021

                           474 300

                           481 370

                           473 819

                              Indekss

                              100

                              99

                              88

                              89

                              88

                           Tirgus daļa

                           95,3 %

                           94,8 %

                           94,0 %

                           94,7 %

                           95,2 %

                              Indekss

                              100

                              99

                              99

                              99

                              100

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (visi ražotāji).

               (74)

               Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 12 % atbilstoši Savienības patēriņa pārmaiņām.

               (75)

               Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā bija stabila. Savienības ražošanas nozares vidējā cena pārskatīšanas perioda pēdējo trīs gadu laikā bija par 10 % mazāka nekā trešo valstu izcelsmes importa vidējā cena un kopumā līdzvērtīga pirms tam.

         4.1.3.   Izaugsme

               (76)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās proporcionāli Savienības patēriņam; tas izpaudās kā stabila tirgus daļa – 95,2 %.

         4.1.4.   Nodarbinātība un produktivitāte

               (77)

               Nodarbinātība un produktivitāte attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  6. tabula

                  Nodarbinātība un produktivitāte

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Darbinieku skaits

                           1 580

                           1 544

                           1 435

                           1 405

                           1 267

                              Indekss

                              100

                              98

                              91

                              89

                              80

                           Produktivitāte (tonnas uz vienu darbinieku)

                           435

                           426

                           424

                           438

                           476

                              Indekss

                              100

                              98

                              98

                              101

                              109

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (visi ražotāji).

               (78)

               Nozares pārstrukturēšanas rezultātā nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās – no 1 580 nodarbinātajiem 2010. gadā līdz 1 267 nodarbinātajiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (79)

               Attiecīgajā periodā produktivitāte palielinājās par 9 %. Iemesls bija straujāka nodarbinātības nevis ražošanas apjoma samazināšanās Savienībā.

         4.2.   Mikroekonomiskie rādītāji

   4.2.1.   Cenas un cenu ietekmējoši faktori

               (80)

               Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  7. tabula

                  Vidējās pārdošanas cenas Savienībā

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonna)

                           767

                           822

                           782

                           741

                           726

                              Indekss

                              100

                              107

                              102

                              97

                              95

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonna)

                           784

                           834

                           789

                           741

                           726

                              Indekss

                              100

                              106

                              101

                              95

                              93

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (izlasē iekļautie ražotāji).

               (81)

               Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Palielinājums no 2010. gada līdz 2011. gadam un kritums nākamajā gadā galvenokārt atspoguļoja pieaugušās izejvielu izmaksas. Sekojošais cenas kritums vairāk ir saistīts ar cenu spiedienu, ko kopā izraisīja gan Savienības patēriņa samazināšanās, gan Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikums.

               (82)

               Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 7 %. Kā minēts iepriekš, pieaugumu pirmajos divos gados izraisīja izejvielu izmaksu kāpums. Patiecoties ievērojamajiem pārstrukturēšanas centieniem, ražošanas jaudas un ražīguma uzlabošanai, ražošanas nozare spēja līdzsvarot ražošanas izmaksas un vidējo pārdošanas cenu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

         4.2.2.   Darbaspēka izmaksas

               (83)

               Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  8. tabula

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Vidējās algas uz vienu darbinieku (EUR)

                           41 351

                           43 035

                           44 440

                           43 429

                           43 942

                              Indekss

                              100

                              104

                              107

                              105

                              106

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (izlasē iekļautie ražotāji).

               (84)

               Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 6 %. Ja neņem vērā inflācijas radīto ietekmi, tas galvenokārt liecina par zaudētu darba vietu koncentrāciju valstīs ar mazām algu izmaksām un par produktivitātes uzlabošanas centieniem.

         4.2.3.   Krājumi

               (85)

               Savienības ražošanas nozares krājumu līmenis attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  9. tabula

                  Krājumi

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (tonnās)

                           16 885

                           15 314

                           17 596

                           16 073

                           17 352

                              Indekss

                              100

                              91

                              115

                              91

                              108

                           Krājumi perioda beigās procentos no produkcijas apjoma

                           2,5 %

                           2,3 %

                           2,9 %

                           2,6 %

                           2,9 %

                              Indekss

                              100

                              95

                              118

                              106

                              117

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (izlasē iekļautie ražotāji).

               (86)

               Kopumā krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Tomēr krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, saglabājās stabilā un nelielā procentuālā apmērā no Savienības ražošanas apjoma.

         4.2.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (87)

               Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  10. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           PIP

                           Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           – 3,2 %

                           – 2,7 %

                           – 1,5 %

                           – 0,8 %

                           – 0,5 %

                              Indekss

                              100

                              116

                              153

                              174

                              183

                           Naudas plūsma (EUR)

                           – 3,1 %

                           – 1,3 %

                           0,3 %

                           1,5 %

                           0,6 %

                              Indekss

                              100

                              158

                              211

                              248

                              221

                           Ieguldījumi (EUR)

                           3 204 173

                           1 851 350

                           1 300 200

                           1 464 117

                           1 673 643

                              Indekss

                              100

                              58

                              41

                              46

                              52

                           Ienākums no ieguldījumiem

                           – 13 %

                           – 16 %

                           – 9 %

                           – 8 %

                           – 6 %

                              Indekss

                              100

                              82

                              130

                              141

                              153

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (izlasē iekļautie ražotāji).

               (88)

               Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Kopumā izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte attiecīgajā periodā uzlabojās no ļoti zema sākumpunkta – 3,2 % līdz līmenim, kad ražošana notiek bez zaudējumiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (89)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei, proti, tā attiecīgajā periodā pastāvīgi uzlabojās, ar izteiktu uzlabojumu pēdējos trīs periodos līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam.

               (90)

               Ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 48 %. Tie galvenokārt bija ieguldījumi saistībā ar tehnisko apkopi.

               (91)

               Tāpat kā citi finanšu rādītāji ienākums no ieguldījuma līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā bija negatīvs, taču uzlabojās kopš 2011. gada. Atšķirība procentos no citiem finanšu rādītājiem atspoguļo mazu Savienības ražošanas nozares kapitāla intensitāti un neto aktīvu samazināšanos zemā ieguldījumu līmeņa dēļ.

               (92)

               Tādos ekonomikas apstākļos, kurus raksturo ierobežota piekļuve finansējumam, īpaši nozarēs, kuras ir saistītas ar būvniecību, un ņemot vērā Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, tās spēja piesaistīt jaunu kapitālu bija ārkārtīgi ierobežota.

         4.2.5.   Dempinga starpības lielums

               (93)

               Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga atkārtošanās iespējamība ievērojamā mērogā. Tāpēc dempinga starpību nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

         4.2.6.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (94)

               Iepriekš aplūkotie makroekonomiskie rādītāji liecina – lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem, nozare joprojām ir ļoti neaizsargāta un nestabila. Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 12 %, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES samazinājās par 12 %, bet nodarbinātība samazinājās par 20 %. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem. Tādējādi pilnīga atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav konstatējama, un Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.

         5.   Secinājums par kaitējumu

               (95)

               Galvenie kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvu tendenci, kas saistīta ar krīzes ietekmi būvniecības nozarē. Proti, patēriņš, produkcijas un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %.

               (96)

               Tomēr pasākumi ir bijuši efektīvi un palīdzējuši Savienības ražošanas nozarei pārvarēt šo krīzi un veikt pārstrukturēšanu, kas izpaudās kā ražošanas jaudas un darbaspēka samazināšana.

               (97)

               Attiecīgā perioda pēdējos gados parādījušās uzlabojuma pazīmes, un var novērot produktivitātes pieaugumu un lielāku jaudas izmantojumu. Turklāt ražošanas izmaksas gandrīz atbilst vidējai pārdošanas cenai.

               (98)

               Tomēr Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils. Kaut arī lielākā daļa finanšu rādītāju ir uzlabojušies, tomēr tie nav sasnieguši ilgtspējīgu līmeni. Patēriņš un cenas joprojām ir mazas, un ir pazīmes, kas liecina par joprojām pastāvošo pārmērīgo jaudu Savienībā.

               (99)

               Antidempinga pasākumi zināmā mērā ir sasnieguši mērķi, jo daļēji novērsts kaitējums, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Ķīnas. Lai gan finanšu rādītāji, piemēram, rentabilitāte un ienākums no ieguldījuma, visā attiecīgajā periodā ir uzlabojušies, tie joprojām ir negatīvi. Arī naudas plūsmas rādītājs uzlabojās un kļuva nedaudz pozitīvs. Tādējādi ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga ietekmes un joprojām ir nestabila un līdz ar to viegli ietekmējama gadījumā, ja imports par dempinga cenām atkārtotos.

               (100)

               Pat ja Savienības ražošanas nozares nestabilitāti varētu vērtēt kā būtisku kaitējumu, tas nav saistāms ar importu no Ķīnas, kam Savienības tirgū ir tirgus daļa, kura ir mazāka par 1 %. Ja nebija cenu spiediena no Ķīnas, Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt savu tirgus daļu un samazināt zaudējumus.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīme

               (101)

               Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir uzlabojies, bet joprojām ir nestabils. Visā attiecīgajā periodā importa apjoms no Ķīnas bija niecīgs. Tajā pašā laikā, kā norādīts iepriekš 20. līdz 54. apsvērumā, izmeklēšana pierādīja, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība gadījumā, ja pasākumus atceltu.

         2.   Paredzamā Ķīnas izcelsmes importa apjoma ietekme un iespaids uz cenām pasākumu atcelšanas gadījumā

               (102)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja patlaban spēkā esošie pasākumi beigtos, proti, Ķīnas izcelsmes importa potenciālo ietekmi uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.

               (103)

               Šajā analīzē galvenā uzmanība tika pievērsta Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotajai jaudai un cenu stratēģijai, veicot eksportu uz citām valstīm.

               (104)

               Kā noteikts iepriekš 46. apsvērumā, kopējā neizmantotā jauda PSC stiepļu un stiepļu vijumu ražošanā Ķīnā 2013. gadā bija aptuveni 1,7 milj. tonnu. Šis apjoms ievērojami pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā minētajā periodā.

               (105)

               Var pamatoti secināt, ka vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas, visticamāk, tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, ja pasākumus atceltu.

               (106)

               Šajā sakarā, kā norādīts iepriekš 48. apsvērumā, pirms tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, imports no Ķīnas triju gadu laikā pieauga septiņkārt, sasniedzot gandrīz 87 000 tonnas (kas ir 8,2 % no patēriņa sākotnējās izmeklēšanas laikā vai 17 % no Savienības tirgus pašreizējā patēriņa). Tas liecina, ka Ķīnas izcelsmes imports spēj ātri ieplūst Savienības tirgū, ja nav pasākumu.

               (107)

               Kā minēts iepriekš 65. apsvērumā, ja netiktu piemēroti antidempinga maksājumi, Ķīnas izcelsmes importa cenas visticamāk būtu zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām ar ievērojamu samazinājuma starpību (47 %). Šī ļoti lielā iespējamā cenu starpība, salīdzinot Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares cenas, padara Savienības tirgu pievilcīgāku Ķīnas eksportam par citu trešo valstu tirgiem. Ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt uz Savienību par cenām, kas būtu lielākas par cenām, kuras noteiktas eksportam uz trešām valstīm, un kas tomēr joprojām būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

               (108)

               Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, palielinās cenu spiedienu un tirgus daļu Savienības tirgū, tādējādi izraisot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

         3.   Secinājums

               (109)

               Ievērojot izmeklēšanas konstatējumus, proti, Ķīnas ražotāju eksportētāju lēsto neizmantoto jaudu un Ķīnas izcelsmes importa paredzamo cenu līmeni, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu kaitējuma atkārtošanos un vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares nestabilo stāvokli, jo Ķīnas imports par dempinga cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, visticamāk, palielinātos.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (110)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības interešu noteikšana tika veikta, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, piegādātāju un lietotāju intereses.

               (111)

               Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               (112)

               Pamatojoties uz to, Komisija pētīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

         1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (113)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi pret Ķīnas importu beigtos.

               (114)

               Ja pasākumi tiktu saglabāti, sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare spēs pilnībā īstenot pārstrukturēšanu un uzlabot rentabilitāti.

               (115)

               Tādēļ Komisija secināja, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana pret Ķīnu būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         2.   Importētāju/tirgotāju intereses

               (116)

               Neviens importētājs/tirgotājs nepieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas.

               (117)

               Lai gan nevar izslēgt, ka pasākumu noteikšana negatīvi ietekmē importētāju darbību, importētāji nav atkarīgi no Ķīnas un var iegādāties PSC stieples un stiepļu vijumus no citām piegādātājvalstīm, piemēram, Taizemes un Dienvidāfrikas.

         3.   Piegādātāju intereses

               (118)

               Trīs piegādātāji pauda atbalstu pasākumiem. Divi no tiem bija stiepļu stieņu ražotāji un bija saistīti ar pieprasījuma iesniedzēju. Trešais uzņēmums piegādāja smērvielas un ķīmiskās vielas Savienības ražošanas nozarei.

               (119)

               Stiepļu stieņi, ko pārdod Savienības ražošanas nozarei, veido tikai nelielu daļu no kopējā apgrozījuma nozarē, tāpēc nav paredzams, ka pasākumu atcelšanai būs būtiska ietekme uz piegādātājiem. Tomēr stiepļu stieņu ražotāju interesēs ir saglabāt pasākumus.

         4.   Lietotāju intereses

               (120)

               Divpadsmit lietotāji, tostarp viens uzņēmums ar lielu līdzīgā ražojuma iepirkuma apjomu, pieteicās šajā izmeklēšanā, lai paustu atbalstu pasākumiem.

               (121)

               Neviens lietotājs pilnībā neatbildēja uz anketas jautājumiem. Tomēr sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka PSC stieples un stiepļu vijumi veidoja 5 % no lietotāju ražošanas izmaksām un mazāk par 1 % no to galapatērētāju izmaksām.

               (122)

               Ja nav noteikti pasākumi citām valstīm, izņemot Ķīnu, lietotājiem ir pieejami alternatīvi piegādes avoti. Turklāt lielākajiem Savienības ražotājiem ir līdzīgas tirgus daļas, kas uztur augsta līmeņa iekšējo konkurenci.

               (123)

               Lietotāji, kas pieteicās, izteica bažas par to, ka pasākumu atcelšana varētu destabilizēt Savienības ražošanas nozari un tādējādi ietekmēt piegādes ķēdes uzticamību. Tiem svarīgāka bija piegādes drošība nevis iespēja ietaupīt izmaksas.

         5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (124)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret Ķīnu.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (125)

               No minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu neleģētā tērauda stiepļu un stiepļu vijumu (PSC stiepļu un stiepļu vijumu) importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 383/2009.

               (126)

               Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, ir piemērojamas tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.

               (127)

               Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (6). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (128)

               Šī regula ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums, importējot Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda stieples (neplakētas vai nepārklātas un plakētas vai pārklātas ar cinku) un neleģētā tērauda (plakētu vai neplakētu un pārklātu vai nepārklātu) stiepļu vijumus, kam ir ne vairāk kā 18 stieples ar oglekļa masas saturu 0,6 % vai vairāk, kā šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 3 mm un kas patlaban atbilst KN kodiem ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 un ex 7312 10 69 (Taric kodi 7217109010, 7217209010, 7312106111, 7312106191, 7312106511, 7312106591, 7312106911 un 7312106991). Galīgais antidempinga maksājums neattiecas uz septiņu cinkotu (taču nepārklātu ar citiem materiāliem) stiepļu vijumiem, kuros centrālās stieples diametrs ir vienāds ar diametru jebkurai citai no sešām pārējām stieplēm vai ne vairāk kā 3 % lielāks par to.
   2.   Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo norādītie uzņēmumi, ir šāda.

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājums

                  Taric papildu kods

               Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao

               0 %

               A899

               Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, un Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang

               31,1 %

               A952

               Visi pārējie uzņēmumi

               46,2 %

               A999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 4. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 2009. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 383/2009, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam (OV L 118, 13.5.2009., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2012. gada 22. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 986/2012, ar ko precizē piemērošanas jomu galīgajiem antidempinga maksājumiem, kuri ar Regulu (EK) Nr. 383/2009 noteikti dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes PSC stiepļu un dzīslu jeb stiepļu vijumu importam (OV L 297, 26.10.2012., 1. lpp.).

      (4)  OV C 270, 19.9.2013., 12. lpp.

      (5)  OV C 138, 8.5.2014., 33. lpp.

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt uzņēmuma amatpersonas parakstītai deklarācijai šādā formā.

                  1.

                  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

                  2.

                  Šāda deklarācija:
                  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās [apjoms] PSC stiepļu un stiepļu vijumu, ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.
                  Datums un paraksts”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1381/2014 ( 2014. gada 22. decembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               23.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 367/83

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1381/2014
   (2014. gada 22. decembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 22. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  76,1

                  EG

                  176,9

                  IL

                  69,8

                  MA

                  90,5

                  TN

                  241,9

                  TR

                  107,1

                  ZZ

                  127,1

                  0707 00 05

                  IL

                  241,9

                  TR

                  147,2

                  ZZ

                  194,6

                  0709 93 10

                  MA

                  80,1

                  TR

                  142,0

                  ZZ

                  111,1

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  TR

                  57,7

                  UY

                  32,5

                  ZA

                  50,8

                  ZW

                  33,9

                  ZZ

                  46,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  94,1

                  JM

                  161,9

                  MA

                  75,3

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  102,0

                  0805 50 10

                  TR

                  71,9

                  US

                  236,5

                  ZZ

                  154,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,0

                  CA

                  135,6

                  CL

                  80,3

                  NZ

                  90,6

                  US

                  99,6

                  ZA

                  54,1

                  ZZ

                  86,5

                  0808 30 90

                  CN

                  98,8

                  US

                  141,4

                  ZZ

                  120,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 514/2012 ( 2012. gada 18. jūnijs ), ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               19.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 514/2012
   (2012. gada 18. jūnijs),
   ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 669/2009 (2) iekļauti noteikumi par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāpiemēro, importējot tās I pielikumā minēto barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika (“saraksts”), ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka sarakstu pārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ņemot vērā vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā.

               (3)

               Kā liecina pārtikas incidentu biežums un nozīmīgums ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF), konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam apmeklējot trešās valstis, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par pārtikas un barības, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika un barība, sūtījumiem, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza.

               (4)

               Konkrēti, saraksts būtu jāgroza, samazinot oficiālo kontroļu biežumu precēm, par kurām informācijas avotos norādīts, ka kopumā uzlabojusies to atbilstība attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām, un kurām tāpēc vairs nav pamata veikt oficiālo kontroli esošajā līmenī.

               (5)

               Saraksts būtu jāgroza, arī lai palielinātu oficiālo kontroļu biežumu precēm, kurām iepriekšminētajos informācijas avotos norādīta lielāka neatbilstība attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, kas tādējādi nodrošina pastiprinātās oficiālās kontroles ieviešanu.

               (6)

               Turklāt sarakstā būtu jāiekļauj dažas citas preces, par kurām informācijas avotos norādīts, ka tās neatbilst attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām drošuma prasībām, tādējādi liecinot, ka vajadzīga pastiprināta oficiālā kontrole.

               (7)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza ieraksti sarakstā attiecībā uz importu no Indijas un dažām citām precēm, kas importētas no Dominikānas Republikas. Turklāt sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par muskatriekstu un muskatriekstu mizu sūtījumiem no Indonēzijas.

               (8)

               Grozījumi sarakstā, kas saistīti ar oficiālo kontroļu biežuma samazināšanu sparģeļpupiņām, balzambumbierim, pipariem un baklažāniem no Dominikānas Republikas, būtu jāpiemēro iespējami drīz, jo sākotnējās bažas par nekaitīgumu ir daļēji novērstas. Tādējādi sarakstā veiktie grozījumi attiecībā uz ierakstu par minēto trešo valsti būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               (9)

               Ņemot vērā, cik daudz grozījumu jāizdara Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā, ir lietderīgi to aizstāt ar šīs regulas pielikuma tekstu.

               (10)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 669/2009.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2012. gada 1. jūlija.
   Tomēr grozījumi Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā attiecībā uz identitātes un fizisko kontroļu biežuma samazināšanu sparģeļpupiņām, balzambumbierim, pipariem un baklažāniem no Dominikānas Republikas piemēro dienā, kad stājas spēkā šī regula.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 18. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu aizstāj ar šādu:

            “I PIELIKUMS

               Barība un pārtika, kas nav dzīvnieku izcelsmes un kuru izraudzītajā ievešanas vietā pārbauda pastiprinātā oficiālā kontrolē

                        Barība un pārtika
                        (paredzētais izmantojums)

                        KN kods (1)

                        Izcelsmes valsts

                        Risks

                        Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums
                        (%)

                        Lazdu rieksti
                        (nelobīti vai lobīti)

                        0802 21 00; 0802 22 00

                        Azerbaidžāna (AZ)

                        Aflatoksīni

                        10

                           (Barība un pārtika)

                                    —

                                    Zemesrieksti, nelobīti

                                    —

                                 1202 41 00

                        Brazīlija (BR)

                        Aflatoksīni

                        10

                                    —

                                    Zemesrieksti, lobīti

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Zemesriekstu sviests

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Barība un pārtika)

                        Kaltētas nūdeles

                        ex 1902

                        Ķīna (CN)

                        Alumīnijs

                        10

                           (Pārtika)

                        Pomelo

                        ex 0805 40 00

                        Ķīna (CN)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (11)

                        20

                           (Pārtika – svaiga)

                        Tēja, arī aromatizēta

                        0902

                        Ķīna (CN)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (10)

                        10

                           (Pārtika)

                                    —

                                    Sparģeļpupiņas
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00; ex 0710 22 00

                        Dominikānas Republika (DO)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (3)

                        20

                                    —

                                    Balzambumbieris
                                    (Momordica charantia)

                                    —

                                    ex 0709 99 90; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

                                    —

                                    0709 60 10; ex 0709 60 99; 0710 80 51; ex 0710 80 59

                                    —

                                    Baklažāni

                                    —

                                    0709 30 00; ex 0710 80 95

                           (Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

                                    —

                                    Apelsīni (svaigi vai žāvēti)

                                    —

                                    0805 10 20; 0805 10 80

                        Ēģipte (EG)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (7)

                        10

                                    —

                                    Persiki (izņemot nektarīnus)

                                    —

                                 0809 30 90

                                    —

                                    Granātāboli

                                    —

                                 ex 0810 90 75

                                    —

                                    Zemenes

                                    —

                                 0810 10 00

                           (Pārtika – svaigi augļi un dārzeņi)

                        Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

                        0709 60 10; ex 0709 60 99; 0710 80 51; ex 0710 80 59

                        Ēģipte (EG)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (12)

                        10

                           (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                    —

                                    Zemesrieksti, nelobīti

                                    —

                                 1202 41 00

                        Gana (GH)

                        Aflatoksīni

                        50

                                    —

                                    Zemesrieksti, lobīti

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Zemesriekstu sviests

                                    —

                                 2008 11 10

                           (Barība un pārtika)

                        Karija lapas (Bergera/Murraya koenigii)

                        ex 1211 90 85

                        Indija (IN)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (5)

                        50

                           (Pārtika – svaigi garšaugi)

                                    —

                                       Capsicum annuum, veseli

                                    —

                                 0904 21 10

                        Indija (IN)

                        Aflatoksīni

                        20

                                    —

                                       Capsicum annuum, grūsti vai malti

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Žāvēti Capsicum ģints vai Pimenta ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                                    —

                                    Karijs (čilli izstrādājumi)

                                    —

                                 0910 91 05

                                    —

                                    Muskatrieksts
                                    (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 11 00, 0908 12 00

                                    —

                                    Muskatriekstu mizas
                                    (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00, 0908 22 00

                                    —

                                    Ingvers
                                    (Zingiber officinale)

                                    —

                                    0910 11 00, 0910 12 00

                                    —

                                       Curcuma longa (garā kurkuma)

                                    —

                                 0910 30 00

                           (Pārtika – kaltētas garšvielas)

                                    —

                                    Zemesrieksti, nelobīti

                                    —

                                 1202 41 00

                        Indija (IN)

                        Aflatoksīni

                        20

                                    —

                                    Zemesrieksti, lobīti

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Zemesriekstu sviests

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Barība un pārtika)

                        Barības piedevas un premiksi

                        ex 2309; 2917 19 90; ex 2817 00 00; ex 2820 90 10; ex 2820 90 90; ex 2821 10 00; ex 2825 50 00; ex 2833 21 00; ex 2833 25 00; ex 2833 29 20; ex 2833 29 80; ex 2835; ex 2836; ex 2839; 2936

                        Indija (IN)

                        Kadmijs un svins

                        10

                           (Barība)

                        Okras

                        ex 0709 99 90

                        Indija (IN)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (2)

                        50

                           (Pārtika – svaiga)

                        Muskatrieksts
                        (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 11 00, 0908 12 00

                        Indonēzija (ID)

                        Aflatoksīni

                        20

                        Muskatriekstu mizas
                        (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00, 0908 22 00

                           (Pārtika – kaltētas garšvielas)

                        Arbūzu (egusi, Citrullus lanatus) sēklas un no tām iegūtie produkti

                        ex 1207 70 00; ex 1106 30 90; ex 2008 99 99

                        Nigērija (NG)

                        Aflatoksīni

                        50

                           (Pārtika)

                                    —

                                       Capsicum annuum, veseli

                                    —

                                 0904 21 10

                        Peru (PE)

                        Aflatoksīni un ohratoksīns A

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, grūsti vai malti

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Žāvēti Capsicum ģints vai Pimenta ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                           (Pārtika – kaltētas garšvielas)

                        Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

                        ex 0709 60 99

                        Taizeme (TH)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (9)

                        10

                           (Pārtika – svaiga)

                                    —

                                    Koriandra lapas

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Taizeme (TH)

                        Salmonella (6)

                        10

                                    —

                                    Baziliks (svētais, saldais)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                                    —

                                    Piparmētra

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Pārtika – svaigi garšaugi)

                                    —

                                    Koriandra lapas

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Taizeme (TH)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (4)

                        20

                                    —

                                    Baziliks (svētais, saldais)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Pārtika – svaigi garšaugi)

                                    —

                                    Sparģeļpupiņas
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00; ex 0710 22 00

                        Taizeme (TH)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (4)

                        50

                                    —

                                    Baklažāni

                                    —

                                    0709 30 00; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Krustziežu dzimtas dārzeņi

                                    —

                                    0704; ex 0710 80 95

                           (Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

                                    —

                                    Saldie pipari (Capsicum annuum)

                                    —

                                    0709 60 10; 0710 80 51

                        Turcija (TR)

                        Pesticīdu atliekas, kuras analizētas pēc multimetodes pesticīdu atlieku noteikšanai, kas balstās uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (8)

                        10

                                    —

                                    Tomāti

                                    —

                                    0702 00 00; 0710 80 70

                           (Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

                        Žāvētas vīnogas

                        0806 20

                        Uzbekistāna (UZ)

                        Ohratoksīns A

                        50

                           (Pārtika)

                                    —

                                    Zemesrieksti, nelobīti

                                    —

                                 1202 41 00

                        Dienvidāfrika (ZA)

                        Aflatoksīni

                        10

                                    —

                                    Zemesrieksti, lobīti

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Zemesriekstu sviests

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Barība un pārtika)

         (1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un preču nomenklatūrā šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex” (piemēram, ex 1006 30: attiecas tikai uz basmati rīsiem, kas paredzēti tiešam patēriņam cilvēku uzturā).

         (2)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: acefāts, metamidofoss, triazofoss, endosulfāns, monokrotofoss, metomils, tiodikarbs, diafentuirons, tiametoksāms, fipronils, oksamils, acetamipirīds, indoksakarbs, mandipropamīds.

         (3)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: amitrazs, acefāts, aldikarbs, benomils, karbendazims, hlorfenapirs, hlorpirifoss, CS2 (ditiokarbamāti), diafentiurons, diazinons, dihlorvoss, dikofols, dimetoāts, endosulfāns, fenamidons, imidakloprīds, malations, metamidofoss, metiokarbs, metomils, monokrotofoss, ometoāts, oksamils, profenofoss, propikonazols, tiabendazols, tiakloprīds.

         (4)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: acefāts, karbarils, karbendazims, karbofurāns, hlorpirifoss, hlorpirifosmetils, dimetoāts, etions, malations, metalaksils, metamidofoss, metomils, monokrotofoss, ometoāts, profenofoss, protiofoss, hinalfoss, triadimefons, triazofoss, dikrotofoss, EPN, triforīns.

         (5)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: triazofoss, oksidemetonmetils, hlorpirifoss, acetamiprīds, tiametoksams, klotianidīns, metamidofoss, acefāts, propargīts, monokrotofoss.

         (6)  Atsauces metode EN/ISO 6579 vai metode, kas validēta attiecībā pret to, kā minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 2073/2005 (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.) 5. pantā.

         (7)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbendazims, ciflutrīns, ciprodinils, diazinons, dimetoāts, etions, fenitrotions, fenpropatrīns, fludioksonils, heksaflumurons, lambda-cihalotrīns, metiokarbs, metomils, ometoāts, oksamils, fentoāts, tiofanātmetils.

         (8)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: metomils, oksamils, karbendazims, klofentezīns, diafentiurons, dimetoāts, formetanāts, malations, procimidons, tetradifons, tiofanātmetils.

         (9)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbofurāns, metomils, ometoāts, dimetoāts, triazofoss, malations, profenofoss, protiofoss, etions, karbendazīms, triforīns, procimidons, formetanāts.

         (10)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: buprofezīns, imidakloprīds, fenvalerāts un esfenvalerāts (RS un SR izomēru summa), profenofoss, trifluralīns, triazofoss, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), cipermetrīns (cipermetrīns, tostarp pārējo sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)).

         (11)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: triazofoss, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), parationmetils, fentoāts, metidations.

         (12)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbofurāns (summa), hlorpirifoss, cipermetrīns (summa), ciprokonazols, dikofols (summa), difenokonazols, dinotefurāns, etions, flusilazols, folpets, prohlorāzs, profenofoss, propikonazols, tiofanāta-metils un triforīns.”