title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/62 (2016. gada 20. janvāris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

text:
               21.1.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 14/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/62
   (2016. gada 20. janvāris),
   ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2016. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

               (3)

               Daudzumi, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri no 2016. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 3. punktu kopā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

               (4)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Daudzumiem, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikuma A daļā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2.   Daudzumiem, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikuma B daļā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 20. janvārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regula (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.).

      (3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      PIELIKUMS
      A DAĻA

                  Grupas numurs

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,325241

                  2

                  09.4212

                  0,775495

                  4A

                  09.4214

                  —

                  09.4251

                  1,646051

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,323564

                  09.4260

                  0,37908

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            B DAĻA

                  Grupas numurs

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,65244

                  09.4254

                  —

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1377/2013 ( 2013. gada 19. decembris ) par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

text:
               20.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/49

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1377/2013
   (2013. gada 19. decembris)
   par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 774/94 piemērošanas kārtību attiecībā uz dažu Kopienas tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldību mājputnu gaļai (3), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,
   tā kā:
   Daudzumi, kas ir norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2013. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2013. gada 20 decembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 19. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.

      PIELIKUMS

                  Grupas nr.

                  Kārtas nr.

                  Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2014–31.3.2014.
                  (%)

                  1

                  09.4410

                  0,250375

                  2

                  09.4411

                  0,253228

                  3

                  09.4412

                  0,267952

                  4

                  09.4420

                  0,26178

                  6

                  09.4422

                  0,262743


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2264 (2016. gada 15. decembris) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu pirmajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

text:
               16.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 342/26

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2264
   (2016. gada 15. decembris)
   par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu pirmajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 32. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā.

               (2)

               Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti pirmajai konkursa kārtai, būtu jānosaka minimālā pārdošanas cena.

               (3)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Lai pārdotu sauso vājpienu saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2016/2080, pirmajai konkursa kārtai, attiecībā uz kuru piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2016. gada 13. decembrī, minimālā pārdošanas cena ir EUR 215,10/100 kg.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 15. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

      (3)  Komisijas 2016. gada 25. novembra Regula (ES) 2016/2080, ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā (OV L 321, 29.11.2016., 45. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 793/2013 ( 2013. gada 20. augusts ), ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz Fēru salām, lai nodrošinātu Ziemeļatlantijas siļķes krājuma saglabāšanu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               21.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 223/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 793/2013
   (2013. gada 20. augusts),
   ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz Fēru salām, lai nodrošinātu Ziemeļatlantijas siļķes krājuma saglabāšanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1026/2012 par konkrētiem pasākumiem zivju krājumu saglabāšanas jomā attiecībā uz valstīm, kuras atļauj neilgtspējīgu zveju (1), un jo īpaši tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ziemeļatlantijas siļķes krājums (siļķes, kas pavasarī nārsto pie Norvēģijas krastiem) ir lielākais siļķes krājums pasaulē. No tā iespējams gūt nozvejas viena līdz divu miljonu tonnu apmērā. Tomēr intensīvā izmantošana, kas izpaudās kā pārzveja, noveda krājumu līdz izsīkumam, un zveja tika pilnībā pārtraukta uz gandrīz divām desmitgadēm – no 20. gs. 70. gadu sākuma līdz 90. gadu vidum, un tas ļoti smagi ietekmēja flotes, kuras izmantoja minēto krājumu.

               (2)

               Kopš krājuma atjaunošanās un zvejas atsākšanas 1996. gadā Ziemeļatlantijas siļķes krājums tika pārvaldīts, apspriežoties piecām pusēm, kuru ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) šā krājuma zivis iegriežas savā migrācijas ciklā, proti, Krievijas Federācijai, Norvēģijai, Fēru salām, Islandei un Eiropas Savienībai (turpmāk “piekrastes valstis”).

               (3)

               Kopš 2007. gada vienošanās, kas starp piekrastes valstīm panākta apspriešanās gaitā, ietvēra konkrētus noteikumus par kopējās pieļaujamās nozvejas sadali un apņemšanos nākamajos gados saglabāt daļu relatīvo stabilitāti. Ziemeļatlantijas krājuma daļas, par ko bija panākta vienošanās, bija šādas: 5,16 % Fēru salām, 14,51 % Islandei, 6,51 % Savienībai, 61 % Norvēģijai un 12,82 % Krievijas Federācijai. Turklāt starp piekrastes valstīm jau sen bija panākta vienošanās, ka to kopīgi pieņemtā pārvaldības kārtība tiek izvērtēta un pārskatīta tikai kopīgi, uz jaunāko zinātnisko ieteikumu pamata un līdz noteiktam datumam.

               (4)

               Lai atvieglotu kopējās pieļaujamās nozvejas noteikšanu, piekrastes valstis, pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, bija vienojušās par ilgtermiņa pārvaldības plānu, kurš bija atbilstīgs piesardzīgai pieejai, bija paredzēts, lai saglabātu ieguvi drošās bioloģiskās robežās, un izstrādāts tā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību, un īstenoja šo plānu.

               (5)

               Šā ilgtermiņa pārvaldības plāna mērķis bija nepieļaut to, ka krājuma biomasa kļūst mazāka par 2 500 000 t, un darīt visu iespējamo, lai saglabātu to virs 5 000 000 t, jo tas tiek uzskatīts par krājuma apmēru, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Šim nolūkam bija paredzēts ierobežot ieguvi tādā apmērā, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam 0,125. Tika panākta vienošanās, ka tad, ja biomasas apmērs kļūtu mazāks par 5 000 000 t, zvejas izraisītā zivju mirstība būtu jāsamazina, lai nodrošinātu krājuma strauju atjaunošanos.

               (6)

               Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2012. gada septembrī saskaņā ar pārvaldības plānā noteikto piesardzīgo pieeju ieteica, ka piecu piekrastes valstu kopējai pieļaujamajai nozvejai (KPN) 2013. gadā nevajadzētu būt lielākai par 619 000 t, un salīdzinājumā ar 2012. gadam noteikto KPN tas nozīmēja samazinājumu par 26 %.

               (7)

               Piekrastes valstu apspriedēs, kuras norisinājās no 2012. gada oktobra līdz pat 2013. gada janvārim un kuru mērķis bija pārrunāt vienošanos attiecībā uz 2013. gadu, Fēru salu pārstāvji konsekventi un atkārtoti atteicās turpmāk ievērot pašreizējo sadales kārtību. Galu galā vienošanos attiecībā uz 2013. gadu 2013. gada 18. janvārī noslēdza tikai četras piekrastes valstis, lai, ciktāl iespējams, uzturētu krājuma koordinētu pārvaldību, ko veic piekrastes valstis. Šo apspriežu 2013. gada 23. janvāra saskaņotajā protokolā teikts: “Delegācijas ir nobažījušās par to, ka Fēru salas bez iepriekšējas paziņošanas ir izstājušās no piekrastes valstu nolīguma.” Tā kā vienošanās par kārtību piecu pušu starpā nebija iespējama, jo Fēru salas no apspriedēm bija izstājušās, atlikušās četras puses vienojās ņemt vērā Fēru salu zvejas intereses, rezervējot tām tradicionālo daļu, t. i., daļu, kas Fēru salām pienākusies kopš 2007. gada vienošanās un atbilst 31 000 t (5,16 % no KPN).

               (8)

               Piekrastes valstu apspriešanās laikā, kas ilga līdz pat 2013. gada 23. janvārim, Fēru salu pārstāvji nepieprasīja precīzu daļu, viņi neizteica nedz rakstisku, nedz mutisku priekšlikumu par jaunu sadales kārtību, necentās iesaistīties sarunās ar pārējām četrām pusēm un neizrādīja ne mazāko vēlmi sadarboties, pārrunājot vienošanos attiecībā uz 2013. gadu.

               (9)

               Fēru salu zivsaimniecības ministrs 2013. gada 26. martā nāca klajā ar paziņojumu, ka ir vienpusēji noteikts Fēru salu flotes nozvejas limits 105 230 t apmērā, kas ir 17 % no ieteicamās KPN jeb vairāk nekā trīskāršota daļa, kura atbilstu iepriekš pieņemtās kārtības piemērošanai, un Fēru salām 2012. gadā noteiktās daļas palielinājums par 145 %. Minētais vienpusējais paziņojums ir jānovērtē, ņemot vērā iepriekš minēto zinātnisko ieteikumu 2013. gadā samazināt nozveju par 26 %. Turklāt ar minēto paziņojumu Fēru salas ir faktiski atteikušās no pārvaldības plāna, par ko bija panākta kopīga vienošanās.

               (10)

               Šādi rīkojoties, Fēru salas ir pārtraukušas sadarboties ar Savienību un ar citām piekrastes valstīm kopēju interešu krājuma, proti, Ziemeļatlantijas siļķes krājuma, pārvaldībā un nav izpildījušas pienākumus, kas noteikti 61. panta 2. punktā, 63. panta 1. un 2. punktā, 118., 119. un 300. pantā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS) un 5. un 6. pantā un 8. panta 1. un 2. punktā Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA).

               (11)

               Ja tiktu sasniegti četru piekrastes valstu un Fēru salu noteiktie nozvejas limiti, kopējās nozvejas apjoms būtu 692 290 t, un tas nozīmētu pārzveju salīdzinājumā ar ieteikto KPN. Saskaņā ar novērtējumiem un nozvejas prognozēm, ko ICES sagatavojusi, sniedzot ieteikumu par pārvaldību 2013. gada zvejas sezonā (2), šādas nozvejas rezultātā nārsta bara biomasa 2014. gada sākumā sasniegtu 4 200 000 t, proti, tā būtu krietni zemāka par 5 000 000 t apmēru, kas vajadzīgs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai.

               (12)

               Turklāt nesen publiskotie zinātniskie pierādījumi, ko ICES sniegusi 2013. gada maijā (3), apliecina, ka ilgtermiņa pārvaldības plāns savā pašreizējā redakcijā (mērķis sasniegt zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju 0,125) atbilst piesardzības principam, savukārt zvejas izraisītas mirstības mērķrādītāja palielināšana līdz 0,15, kas ir līdzvērtīgs rādītājam, kurš izriet no Fēru salu daļas palielinājuma, padarītu plānu par piesardzības principam neatbilstošu, un tāpēc palielinātos krājuma izsīkšanas risks.

               (13)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 3. pantu valsti var uzskatīt par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, ja: a) tā nesadarbojas kopēju interešu krājuma pārvaldībā, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada 4. augusta Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA), vai jebkurus citus starptautiskos nolīgumus vai tiesību aktus, un b) vai nu: i) tā nepieņem vajadzīgos zvejniecības pārvaldības pasākumus, vai ii) tā pieņem zvejniecības pārvaldības pasākumus, pienācīgi neņemot vērā citu valstu un Savienības tiesības, intereses un pienākumus, un minētie zvejniecības pārvaldības pasākumi, skatot tos saistībā ar citās valstīs un Savienībā veiktajiem pasākumiem, noved pie zvejas darbībām, kuras varētu radīt krājuma ilgtnespējīgu stāvokli.

               (14)

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Fēru salas atbilst visiem kritērijiem, lai to uzskatītu par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, un tāpēc Komisija var pieņemt Regulā (ES) Nr. 1026/2012 paredzētos pasākumus.

               (15)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 6. pantu Komisija nolēma Fēru salu autonomijas valdībai un Dānijas valdībai, nosūtot 2013. gada 17. maija lēmumu (4) un tāda paša datuma vēstuli, paziņot par savu nodomu noteikt Fēru salas par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, norādīja šāda statusa noteikšanas iemeslus un aprakstīja iespējamos pasākumus, kurus var pieņemt saskaņā ar minēto regulu. Fēru salu autonomijas valdība tajā pašā dienā apstiprināja vēstules saņemšanu.

               (16)

               Fēru salu autonomijas valdība 2013. gada 17. jūnijā atbildēja uz paziņojumu un apstrīdēja Komisijas izklāstītos argumentus, norādot pati savus argumentus, proti, ka Fēru salas nav izstājušās no apspriedēm, ka tās nav zaudējušas apņemšanos sarunu ceļā rast risinājumu krājuma kopīgai izmantošanai un ka ES nav tiesību izmantot piespiedu pasākumus. Taču tā nedz izteica nodomu grozīt savu lēmumu par ilgtnespējīgiem nozvejas limitiem 2013. gadam, nedz arī skaidri pamatoja 2013. gadam noteikto lielo nozvejas limitu, vien nepamatoti aizbildinājās, ka “pēdējos gados ir palielinājusies šā krājuma sastopamība jūras apgabalos, kas ir Fēru salu jurisdikcijā.”

               (17)

               Komisija izpētīja par šo tematu pieejamo zinātnisko literatūru un atrada tikai norādes, kas liecināja, ka siļķes Fēru salu ūdeņos sezonā reizēm ir uzturējušās ilgāku laiku, taču tā neatrada nevienu atsauci, kas ļautu šo parādību uzskatīt par pierādījumu stabilam vai pastāvīgam krājuma pieaugumam. Attiecībā uz Fēru salu izvirzīto argumentu, ka krājuma apmērs 2014. gadā būs mazāks par MSY jebkurā gadījumā un nebūt ne tāpēc, ka tās ir vienpusēji palielinājušas savu daļu, būtu jānorāda, ka saskaņā ar jaunāko zinātnisko ieteikumu (sk. 12. apsvērumu) krājums var atjaunoties līdz MSY atbilstošam apmēram, taču tas šo apmēru sasniegs lēnāk un krājuma izsīkšanas risks būs lielāks, ja pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības mērķrādītājs tiks palielināts līdz rādītājam, kas atbilst Fēru salu palielinātajai nozvejas daļai.

               (18)

               Komisija, rūpīgi izanalizējusi Fēru salu autonomijas valdības argumentus, secināja, ka tie neatspēko Komisijas paziņojumā minētos iemeslus un nedod objektīvu iemeslu, kas attaisnotu šīs valsts nesadarbošanos. Minētais secinājums, apsvērts kopā ar nevēlēšanos pamatot vienpusēji noteiktos nozvejas limitus 2013. gadam, ļāva Komisijai izdarīt secinājumu, ka Fēru salas joprojām atbilst kritērijiem, kuru dēļ to var uzskatīt par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju.

               (19)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka ir jāpieņem pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. pantu.

               (20)

               Minētajiem pasākumiem jābūt efektīviem un samērīgiem, lai tie sasniegtu saglabāšanas mērķi, un tiem būtu jāliedz Fēru salām iespēja izmantot Savienības tirgus, ostas un iekārtas ar mērķi turpināt ilgtnespējīgu siļķes zveju.

               (21)

               Turklāt Komisija ir novērtējusi ietekmi uz vidi un tirdzniecību, ekonomisko un sociālo ietekmi, kādu īstermiņā un ilgtermiņā radītu pasākumi, kurus tā var pieņemt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. panta 1. punktu, kā arī administratīvo slogu, kas saistīts ar to īstenošanu.

               (22)

               Pamatojoties uz minēto novērtējumu, ir pamats uzskatīt, ka vispirms ir lietderīgi pieņemt dažus pasākumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. panta 1. punkta c), d), e) un i) apakšpunktā. Ja minētie pasākumi izrādītos neiedarbīgi un Fēru salas turpinātu atļaut ilgtnespējīgu zveju, varētu noteikt vēl citus pasākumus.

               (23)

               Fēru salās siļķes zvejo pelaģiskie traleri, un gada vēsākajos mēnešos tā var būt specializētā zveja, taču vēlāk pavasarī un vasarā tā ir jaukta zveja, kurā iegūst apmēram vienādu daudzumu siļķu un makreļu. Tas pats kuģis vienā zvejas rīku iemetienā, vienā zvejas reisā vai vienā zvejas vietā sezonas laikā var nozvejot abu sugu zivis. Tātad makrele un siļķe ir saistītās sugas. Tas nozīmē, ka, turpinot nozvejot un eksportēt makreles, Fēru salas turpinātu arī nozvejot ievērojamu daudzumu siļķu, kas ir nenovēršama piezveja, pat ja tā nevarētu eksportēt siļķes uz Savienību. Tātad, ja pasākumi netiktu attiecināti arī uz makreļu importu, siļķu importa aizliegums kļūtu mazāk iedarbīgs līdzeklis, ar ko novērš turpmāku kaitējumu siļķes krājuma ilgtspējai. Makreles ir sastopamas kopā ar siļķēm tādā apmērā, ka, zvejojot makreles Fēru salu kontrolē esošās zvejniecībās, vienmēr pastāv risks nozvejot siļķes. Tāpēc ir iespējams, ka visas makreles, kas nozvejotas Fēru salu kontrolē, ir nozvejotas kopā ar siļķēm. Lai tirdzniecības pasākumi būtu efektīvi, tiem būtu jāattiecas gan uz siļķēm, gan uz makrelēm.

               (24)

               Novērtējot pasākumu samērīgumu un jo īpaši lemjot par to, vai tirdzniecības ierobežojumi attiecībā uz galvenajām sugām, kuras iegūst siļķu zvejā, būtu jāpiemēro tikai noteiktam apjomam vai arī imports būtu jāaizliedz pilnībā, Komisija izvērtēja, vai būtu iespējams paredzēt alternatīvus pasākumus, kas būtu samērīgāki nekā pilnīgs aizliegums importēt visus produktus, kuri izgatavoti no siļķēm vai makrelēm vai tās satur. Tika apsvērtas trīs iespējamās alternatīvas: i) visiem produktiem piemērojams kvantitatīvais ierobežojums, kas atļauj importu tikai tradicionālajā apmērā, ii) pilnīgs aizliegums, ko piemēro tikai svaigām, saldētām un konservētām zivīm, bet ne zivju pārstrādes produktiem, piemēram, zivju miltiem un eļļai, un iii) importa aizliegums, kas attiecas tikai uz siļķēm un siļķu produktiem. Pirmā no šīm trim iespējām varētu būt ļoti iedarbīga, ņemot vērā to, cik liela nozīme ir zivju miltu eksportam no Fēru salām uz ES, tomēr pagaidām tā tiek uzskatīta par pārāk smagu, jo īpaši ņemot vērā to, ka, no vienas puses, tā var ietekmēt Fēru salu zivsaimniecības sektorus, kuri nav tieši saistīti ar pelaģiskās zvejas sektoru, un, no otras puses, tā radītu lielu administratīvo slogu, kas būtu saistīts ar zivju miltu un eļļas paraugu analīzēm, kuras veiktu specializētās laboratorijās, lai noteiktu to sastāvu sugu ziņā. Trešā alternatīva, kas minēta iepriekš, tiek uzskatīta par neefektīvu, jo tās iespējamās ekonomiskās sekas var viegli kompensēt ar makreļu eksportu. Tas nozīmē, ka otrā alternatīva nodrošina vislabāko līdzsvaru starp līdzekļiem un to vēlamo ietekmi un ka vajadzīgo rezultātu nav iespējams sasniegt ar mazāk apgrūtinošiem pasākumiem.

               (25)

               Novērtējot samērīgumu, Komisija arī izvērtēja, vai līdztekus importa ierobežojumiem ir vajadzīgi citi pasākumi, proti, ostu izmantošanas ierobežojumi. Tā kā ostas tiek izmantotas, lai uzpildītu degvielu, izkrautu nozveju, nomainītu apkalpi, veiktu remontdarbus un atpūstos, proti, veiktu ikdienišķas un vajadzīgas darbības, kas saistītas ar siļķu zveju, Komisija secināja, ka ir vajadzīgi arī šādi pasākumi un ka, veicot alternatīvus, mazāk ierobežojošus pasākumus, nav iespējams novērst to, ka Fēru salu flotes izmanto ES sniegtās priekšrocības, lai turpinātu ilgtnespējīgu siļķes zveju.

               (26)

               Novērtējot pasākumu ietekmi uz vidi un tirdzniecību, ekonomisko un sociālo ietekmi īstermiņā un ilgtermiņā, kā arī ar pasākumu īstenošanu saistīto administratīvo slogu, var secināt, ka pasākumi ir pārdomāti un neradīs nepieņemamu ietekmi vai pārmērīgu slogu. Pasākumu ietekme uz vidi ir labvēlīga, jo paredzams, ka tie palīdzēs uzlabot siļķes krājuma ilgtspēju. Ietekme uz tirdzniecību būs mērena – lai gan ir gaidāma tūlītēja ekonomiskā ietekme, vidējā termiņā iespējams rast alternatīvus tirdzniecības mehānismus, un galu galā piegāžu nepietiekamība ES nav gaidāma. Paredzams, ka ekonomiskā un sociālā ietekme īstermiņā būs mērena, jo tā būs saistīta ar ietekmi uz tirdzniecību; taču, ja pasākumi dos vēlamo efektu, vidējā termiņā un ilgtermiņā ietekme noteikti būs ļoti pozitīva, jo īpaši attiecībā uz vairākām flotēm, kuras ekonomiski lielā mērā ir atkarīgas no pelaģiskajām zivīm. Pasākumu radītais administratīvais slogs būs salīdzinoši neliels, ja ņem vērā to, ka vairums kontroles līdzekļu, tostarp personāls, kas vajadzīgs pasākumu īstenošanai dalībvalstīs, jau ir pieejams.

               (27)

               Visbeidzot, Komisija izvērtēja pasākumu saderību ar starptautiskajām tiesībām un secināja, ka tie attiecas uz noplicināma zivju krājuma saglabāšanu un to mērķis ir nepieļaut krājuma faktisku pārmērīgu izmantošanu, jo pasākumus veic, lai saglabātu Ziemeļatlantijas siļķes krājumu drošās bioloģiskās robežās. Pasākumus īsteno saistībā ar Savienībā spēkā esošiem pasākumiem (Regulas (ES) Nr. 1026/2012 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Konkrēti, Savienība saskaņā ar Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu ir samazinājusi savu nozveju par 26 % un pilnībā piemēro nosacījumus un ierobežojumus, kas paredzēti ilgtermiņa pārvaldības plānā, par kuru piekrastes valstis ir vienojušās un kuru tās piemēro kopš 1999. gada, un kuru ICES 2013. gada maijā ir atkārtoti atzinusi par piesardzīgai pieejai atbilstošu un par pareizo pārvaldības pieeju, kura nodrošina ieguvi drošās bioloģiskās robežās. Turklāt nav neapstrīdamu zinātnisku pierādījumu, kas liecinātu par to, ka Fēru salām ir tiesības paaugstināt nozvejas daļu Ziemeļatlantijas siļķes zvejniecībā, tāpēc būtu bijis pareizi samazināt to nozveju, ievērojot ICES ieteikumu 2013. gadam. Tālab pasākumos, kas jāpieņem, vispirms būtu jāiekļauj: a) aizliegums importēt siļķes un makreles no Ziemeļatlantijas krājumiem, kā arī zvejas produktus, kas satur šādas zivis vai izgatavoti no šādām zivīm, un b) Savienības ostu izmantošanas ierobežojumi attiecībā uz kuģiem, kuri Fēru salu kontrolē zvejo siļķes un makreles Ziemeļatlantijas krājumos, un uz kuģiem, kuri pārvadā minētajā zvejā iegūtas zivis vai no šādām zivīm iegūtus zvejas produktus.

               (28)

               Lai atvieglotu to pasākumu izpildi, kas piemērojami kuģiem, kuri zvejo attiecīgajos siļķes vai makreles krājumos vai pārvadā šajos krājumos iegūtas zivis vai no šādām zivīm iegūtus zvejas produktus, dalībvalstis būtu jānodrošina ar minēto kuģu sarakstiem. Lai noteiktu, vai siļķes vai makreles ir nozvejotas Fēru salu kontrolē, būtu jāizmanto nozvejas sertifikācijas shēma, kas noteikta III nodaļā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (5).

               (29)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo regulu Fēru salas atzīst par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju Ziemeļatlantijas siļķes krājumā, un nosaka pasākumus attiecībā uz Fēru salām, lai nodrošinātu minētā krājuma saglabāšanu ilgtermiņā.
   2. pants
   Darbības joma un mērķi
   Šo regulu piemēro Ziemeļatlantijas siļķu zvejai, ko veic Fēru salu kontrolē. Tās mērķis ir ilgtermiņā nodrošināt Ziemeļatlantijas siļķes krājuma ilgtspēju.
   3. pants
   Definīcijas
   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “Ziemeļatlantijas siļķes krājums” ir siļķes (Clupea harengus) krājums, kas sastopams Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) I, II, V, XII un XIV apakšapgabalā (6);

               b)

               “Ziemeļatlantijas siļķe” ir zivs no Ziemeļatlantijas siļķes krājuma;

               c)

               “makrele” ir Scomber scombrus sugas zivs, kas nozvejota apgabalos, kuros uzturas Ziemeļatlantijas siļķes;

               d)

               “nozvejots Fēru salu kontrolē” nozīmē, ka attiecīgo nozveju ir guvuši Fēru salu karoga kuģi vai citas valsts karoga kuģi, kuri ir saņēmuši atļauju zvejot Fēru salu ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai kurus ir nofraktējis Fēru salu uzņēmums vai Fēru salu iestādes.

         4. pants
   Statuss
   Fēru salas uzskata par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju Ziemeļatlantijas siļķes krājumā.
   5. pants
   Pasākumi
   1.   Ir aizliegts ievest Savienības teritorijā, arī ar mērķi ostās veikt pārkraušanu citā kuģī, pielikumā norādītās zivis vai zvejas produktus, kuru sastāvā ir Fēru salu kontrolē nozvejotas Ziemeļatlantijas siļķes vai makreles, kuri ir izgatavoti no šādām zivīm vai satur šādas zivis.
   2.   Fēru salu karoga kuģiem, kuri zvejo Ziemeļatlantijas siļķes vai makreles, un kuģiem, kuri pārvadā zivis vai zvejas produktus, kas iegūti no Ziemeļatlantijas siļķēm vai makrelēm, kuras nozvejojuši vai nu minētās valsts karoga kuģi, vai arī citas valsts karoga kuģi, kuri saņēmuši minētās valsts atļauju, ir aizliegts izmantot Savienības ostas. Šo aizliegumu nepiemēro nepārvaramas varas vai kuģa katastrofas gadījumos Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 18. panta nozīmē attiecībā uz pakalpojumiem, kas noteikti par nepieciešamiem minētajās situācijās.
   6. pants
   Īstenošana
   1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 III nodaļā noteikto nozvejas sertifikācijas shēmu, lai identificētu produktus, uz kuriem attiecas šīs regulas 5. panta 1. punktā noteiktais aizliegums.
   2.   Lai atvieglotu 5. panta 2. punktā noteiktā aizlieguma īstenošanu, dalībvalstīm tiek nodrošināti to kuģu orientējoši saraksti, kuri saskaņā ar ticamiem datu avotiem ir zvejojuši vai patlaban zvejo Ziemeļatlantijas siļķes vai makreles Fēru salu kontrolē.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 20. augustā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 316, 14.11.2012., 34. lpp.

      (2)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2012/2012/her-noss.pdf

      (3)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/Special%20requests/NEAFC%20NSS%20herring%20MP.pdf

      (4)  Lēmums C(2013) 2853, 17.5.2013.

      (5)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

      (6)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

      PIELIKUMS

         Zivis un zvejas produkti, kuru ievešana Savienības teritorijā ir aizliegta

                  Suga

                  Produkti (Harmonizētās sistēmas (HS) nomenklatūra)

                  Siļķe (Clupea harengus)

                  ex 0302 41
                  ex 0302 90
                  ex 0303 51
                  ex 0303 90 90
                  ex 0304 59 50
                  ex 0304 86
                  ex 0304 99 23
                  ex 0305 42
                  ex 0305 59 30
                  ex 0305 61
                  ex 0305 72
                  ex 0305 79
                  ex 1604 12
                  ex 1604 20 90

                  Makrele (Scomber scombrus)

                  ex 0302 44
                  ex 0303 54
                  ex 0304 49 90
                  ex 0304 89 49
                  ex 0304 99 99
                  ex 0305 49 30
                  ex 1604 15
                  ex 1604 20 50


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1160/2012 ( 2012. gada 7. decembris ), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 206/2010 attiecībā uz veterinārā sertifikāta paraugu mājas liellopiem, kuri paredzēti tranzītam no Kaļiņingradas reģiona uz citiem Krievijas reģioniem caur Lietuvas teritoriju  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               8.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 336/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1160/2012
   (2012. gada 7. decembris),
   ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 206/2010 attiecībā uz veterinārā sertifikāta paraugu mājas liellopiem, kuri paredzēti tranzītam no Kaļiņingradas reģiona uz citiem Krievijas reģioniem caur Lietuvas teritoriju
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīvu 2004/68/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu, groza Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atceļ Direktīvu 72/462/EEK (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta pirmo daļu, 7. panta e) punktu un 13. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Direktīvu 2004/68/EK nosaka dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku tranzītu caur Savienību. Tā paredz, ka var pieņemt īpašus noteikumus, tostarp veterināro sertifikātu paraugus, attiecībā uz nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku tranzītu caur Savienību no apstiprinātām trešām valstīm, ja šādi dzīvnieki šķērso Savienības teritoriju caur apstiprinātiem robežkontroles punktiem ar muitas un oficiālu veterināro dienestu piekrišanu un to uzraudzībā, neapstājoties Savienības teritorijā, ja vien tas nav nepieciešams dzīvnieku labturībai.

               (2)

               Komisijas 2010. gada 12. marta Regulā (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (2), ir paredzētas veterinārās sertifikācijas prasības tādu konkrētu sūtījumu ievešanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki, tostarp nagaiņi. Minētās regulas I pielikumā iekļauts trešo valstu, to teritoriju un daļu saraksts, no kurām šādus sūtījumus atļauts ievest Savienībā, un tiem pievienojamo veterināro sertifikātu paraugi.

               (3)

               Prasības attiecībā uz vaislai un audzēšanai paredzētu dzīvu liellopu tranzītu no Kaļiņingradas reģiona (Kaliningradskaya oblast) caur Lietuvas teritoriju uz citiem Krievijas reģioniem šobrīd paredz sertifikāciju, cita starpā, par to, ka pirms pārvietošanas dzīvnieki kopš dzimšanas vai arī vismaz sešus mēnešus pirms nosūtīšanas caur Savienību ir turēti Kaļiņingradas teritorijā un pēdējo 30 dienu laikā nav bijuši saskarē ar importētiem pārnadžiem.

               (4)

               Krievija ir lūgusi pārskatīt šīs prasības, lai varētu sūtīt tranzītā caur Lietuvas teritoriju vaislai un audzēšanai paredzētus dzīvus liellopus, kuru izcelsme ir Savienībā, bet kuri ir ievesti Kaļiņingradas reģionā, neprasot, lai tie tiek turēti noteiktu laiku minētajā reģionā.

               (5)

               Ņemot vērā labvēlīgo situāciju dzīvnieku veselības jomā Savienībā, ir lietderīgi noteikt alternatīvas sertifikācijas prasības šādu dzīvnieku tranzītam no Kaļiņingradas caur Lietuvas teritoriju uz citām Krievijas teritorijas daļām, izmantojot sauszemes transportlīdzekļus. Tomēr, lai aizsargātu dzīvnieku veselību Savienībā, šāds tranzīts būtu jāatļauj tikai tad, ja tiek nodrošināts attiecīgs apliecinājums par to, ka pēc to ievešanas Kaļiņingradā dzīvnieki ir turēti tādās vietās, kurās tur tikai dzīvniekus, kuru izcelsme ir Savienībā.

               (6)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza veterinārā sertifikāta paraugs “BOV-X-TRANSIT-RU”, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikuma 2. daļā.

               (7)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 206/2010.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikuma 2. daļā veterinārā sertifikāta paraugu “BOV-X-TRANSIT-RU” aizstāj ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 139, 30.4.2004., 321. lpp.

      (2)  OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         “Paraugs “BOV-X-TRANSIT-RU”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 445/2013 ( 2013. gada 14. maijs ) par atļauju lietot selēnmetionīna hidroksianalogu kā lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               15.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/21

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 445/2013
   (2013. gada 14. maijs)
   par atļauju lietot selēnmetionīna hidroksianalogu kā lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 ir noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un ir paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts atļaujas pieteikums selēnmetionīna hidroksianaloga lietošanai. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā norādītās ziņas un dokumenti.

               (3)

               Atļaujas pieteikums attiecas uz selēnmetionīna hidroksianalogu, selēna organisko savienojumu, lai to lietotu kā lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem un klasificētu piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”.

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 11. decembra atzinumā (2) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos selēnmetionīna hidroksianalogam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka to var uzskatīt par vērtīgu selēna avotu visām dzīvnieku sugām. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas īpašas prasības realizēto preču uzraudzības veikšanai. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par lopbarībā lietotās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija.

               (5)

               Selēnmetionīna hidroksianaloga novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

               (6)

               Iestāde secināja, ka ierobežojums attiecībā uz papildināšanu ar organisko selēnu būtu jāpiemēro jau atļautajiem organiskajiem selēna savienojumiem, ar selēnu bagātinātam raugam un selēnmetionīna hidroksianalogam. Tādējādi, ja lopbarībai tiek pievienoti arī neorganiski selēna savienojumi, organiskā selēna papildinājums nedrīkstētu pārsniegt 0,2 mg vienā kompleksās barības kg.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā norādīto preparātu, kas ietilpst lopbarības piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “mikroelementu maisījumi”, ir atļauts lietot kā piedevu dzīvnieku ēdināšanā atbilstīgi pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 14. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  EFSA Journal, 2013; 11(1):3046.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  Elementa (Se) saturs mg/kg kompleksās barības ar 12 % mitruma saturu

                     Uzturfizioloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi

                  3b814

                  —

                  Selēnmetionīna hidroksianalogs

                                 Piedevas raksturojums

                                          Selēnmetionīna hidroksianaloga ciets un šķidrs preparāts

                                          Selēna saturs: 18 000 līdz 24 000 mg Se/kg

                                          Organiskais selēns > 99 % no kopējā Se daudzuma

                                          Selēnmetionīna hidroksianalogs > 98 % no kopējā Se daudzuma

                                          Ciets preparāts: 5 % selēnmetionīna hidroksianaloga un 95 % nesējvielas

                                          Šķidrs preparāts: 5 % selēnmetionīna hidroksianaloga un 95 % destilēta ūdens

                                 Aktīvās vielas raksturojums

                                          No selēnmetionīna hidroksianaloga iegūts organiskais selēns (R,S-2-hidroksi-4-metilselēnbutānskābe)

                                          Ķīmiskā formula: C5H10O3Se

                                             CAS numurs: 873660-49-2

                                 Analīzes metode
                                  (1)

                                          Metionīna hidroksianaloga satura noteikšanai lopbarības piedevā:

                                                      —

                                                      augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfija kopā ar UV noteikšanu pie 220 nm (HPLC-UV)

                                          Kopējā selēna satura noteikšanai lopbarības piedevā:

                                                      —

                                                      induktīvi saistītas plazmas masspektrometrija (ICPMS) pēc šķelšanas mikroviļņos ar HNO3/H2O2 vai

                                                      —

                                                      induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICPAES) pēc šķelšanas ar HNO3/HCl.

                                          Kopējā selēna satura noteikšanai premiksos un lopbarībā:

                                                      —

                                                      hidrīda ģenerēšanas atomu absorbcijas spektrometrija (HGAAS) pēc šķelšanas mikroviļņos ar HNO3/H2O2 (EN 16159:2012).

                  Visas sugas

                  —

                  0,50 (kopā)

                              1.

                              Piedevu iekļauj barībā premiksa veidā.

                              2.

                              Lietotāju drošībai: lietošanas laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

                              3.

                              Maksimālā papildināšana ar organisko selēnu:
                              0,20 mg Se/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %.

                  2023. gada 4. jūnijs

         (1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama šajā references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1507 (2015. gada 9. septembris), ar ko groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz importu, kuru cita starpā nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Indijas izcelsme

text:
               10.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 236/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1507
   (2015. gada 9. septembris),
   ar ko groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz importu, kuru cita starpā nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Indijas izcelsme
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 13. panta 4. punktu,
   tā kā:
   A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               (1)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) noteica atlikušo antidempinga maksājumu 62,9 % apmērā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam.

               (2)

               Pēc pretapiešanas izmeklēšanas iepriekš minētie pasākumi ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013 (3) tika attiecināti arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus cita starpā nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas izcelsme (“paplašinātie pasākumi”).

         B.   PĀRSKATĪŠANAS PIEPRASĪJUMS

               (3)

               Pēc tam Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam un 13. panta 4. punktam.

               (4)

               Pieprasījumu iesniedza Pyrotek India Pvt. Ltd (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir konkrētu stikla šķiedras sieta audumu ražotājs eksportētājs no Indijas (“attiecīgā valsts”), un pieprasījums attiecās tikai uz iespēju iegūt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem.

               (5)

               Komisija izskatīja pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 13. panta 4. punktu. Tāpēc Komisija 2014. gada 23. septembrī sāka izmeklēšanu, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu par procedūras sākšanu (4).

         C.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS

               (6)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir stikla šķiedras sieta audums, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai ko nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Indijas izcelsme (“pārskatāmais ražojums”), un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00.

         D.   IZMEKLĒŠANA

   a)   Izmeklēšanas periods

               (7)

               Izmeklēšanas periods ilga no 2010. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 30. jūnijam, savukārt ziņošanas periods aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam.

               (8)

               Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam Pyrotek un Indijas pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli un tika informētas par iespēju pieprasīt uzklausīšanu. Šāds pieprasījums netika saņemts.

               (9)

               Komisija nosūtīja uzņēmumam Pyrotek anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu pārskatīšanai nepieciešamo informāciju. Pyrotek telpās Čenajā un Punē (Indija) tika veikts pārbaudes apmeklējums.

         b)   Pieprasījuma iesniedzējs

               (10)

               Pieprasījuma iesniedzējs ir daudznacionālās ASV grupas Pyrotek meitasuzņēmums Indijā. Pyrotek grupa piegādā dažāda veida palīgmateriālus un instrumentus metāla un alumīnija ražošanas nozarei.

               (11)

               Konkrēti, pieprasījuma iesniedzējs savā rūpnīcā Čenajā (Indija) ražo pārskatāmo ražojumu un pārdod to saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā. Saistītie uzņēmumi Savienībā vairumā gadījumu tālāk pārstrādā pārskatāmo ražojumu un pārdod iegūto produktu galapatērētājiem.

         c)   Izmeklēšanas konstatējumi

               (12)

               Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzējs sāka ražot pārskatāmo ražojumu 2011. gada augustā, un tika apstiprināts, ka pieprasījuma iesniedzējs spēja saražot visu apjomu, ko tas ir eksportējis uz Savienību kopš tās izmeklēšanas perioda sākuma, kuras rezultātā tika noteikti paplašinātie pasākumi. Jo īpaši tika konstatēts, ka pārdošanas apjoms atbilda ražošanas jaudai un iepirktajam izejmateriālu (dzijas) daudzumam.

               (13)

               Izmeklēšanā tika arī noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzējs nav saistīts ne ar vienu ražotāju eksportētāju, kam piemēro spēkā esošos pasākumus.

               (14)

               Izmeklēšana arī apstiprināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nebija iesaistīts pamatregulas 13. pantā definētajā apiešanas praksē.

               (15)

               Konkrēti, izmeklēšanā tika konstatēts, ka, kaut arī būtisks izejvielu (jo īpaši dzijas) daudzums tiek iepirkts no Ķīnas Tautas Republikas, to nevarētu uzskatīt par montāžas operāciju atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punktam.

               (16)

               Ņemot vērā šos konstatējumus, Komisija noteica, ka pieprasījuma iesniedzējs patiešām ir pārskatāmā ražojuma ražotājs un tāpēc būtu jāatbrīvo no paplašinātajiem pasākumiem.

         E.   PROCEDŪRA

               (17)

               Šajā regulā minētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu izveidotās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 1371/2013 1. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

      “1.   Ar šo galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas ar Regulas (ES) Nr. 791/2011 1. panta 2. punktu noteikts tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kuriem gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kuri sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), tiek attiecināts arī uz tādu stikla šķiedras sieta audumu importu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), ko nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (Taric kodi 7019510014, 7019510015, 7019590014 un 7019590015), izņemot Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd ražotos ražojumus (Taric papildu kods B942) un Pyrotek India Pvt. Ltd ražotos ražojumus (Taric papildu kods C051).
      2.   Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd un Pyrotek India Pvt. Ltd piešķirto atbrīvojumu piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 9. septembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 2011. gada 3. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 791/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam (OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2013. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1371/2013, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme (OV L 346, 20.12.2013., 20. lpp.).

      (4)  Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam un ko attiecina arī uz importu, ko veic, tos nosūtot no Indijas un deklarējot vai nedeklarējot to Indijas izcelsmi (OV C 330, 23.9.2014., 8. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 497/2011 ( 2011. gada 18. maijs ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               21.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 497/2011
   (2011. gada 18. maijs)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

               (3)

               Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

               (5)

               Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. ailē.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 18. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Sīrupveidīgs, aromatizēts šķidrums ar šādu sastāvu (masas daļa procentos):

                                          ūdens

                                          65,13

                                          cukurniedru cukurs

                                          28,47

                                          laima sula

                                          3,18

                                          citronskābe

                                          1,49

                                          citronu sula

                                          1,18

                                          aromatizētājs

                                          0,46

                                          krāsvielas

                                          0,0003

                                          palīgvielas

                                    Pēc atšķaidīšanas ar ūdeni vai alkoholu produkts ir gatavs dzeršanai kā kokteilis.

                  2106 90 59

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, kā arī KN kodu 2106, 2106 90 un 2106 90 59 aprakstu.
                  Tā kā produkts nav dzerams nesagatavotā veidā, tā klasificēšana par 22. nodaļas dzērienu ir izslēgta.
                  Sastāva dēļ šis aromatizētāju un krāsvielas saturošais produkts kā aromatizēts cukura sīrups jāklasificē ar KN kodu 2106 90 59.
                  Sk. arī 2106. pozīcijas HS skaidrojumu 12. punktu.

                              2.

                              Sīrupveidīgs, aromatizēts šķidrums ar šādu sastāvu (masas daļa procentos):

                                          ūdens

                                          51,27

                                          cukurniedru cukurs

                                          28,40

                                          aveņu sula

                                          10,60

                                          aveņu biezenis

                                          8,20

                                          aromatizētājs

                                          0,18

                                          krāsvielas

                                          0,02

                                          palīgvielas

                                    Pēc atšķaidīšanas ar ūdeni vai alkoholu produkts ir gatavs dzeršanai kā kokteilis.

                  2106 90 98

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, kā arī KN kodu 2106, 2106 90 un 2106 90 98 aprakstu.
                  Tā kā produkts nav dzerams nesagatavotā veidā, tā klasificēšana par 22. nodaļas dzērienu ir izslēgta.
                  Produkts, kas ievērojumā daudzumā satur augļu sulu un augļu biezeni, ir ar sarežģītāku sastāvu nekā aromatizēti cukura sīrupi, kas klasificēti ar KN kodu 2106 90 59.
                  Tāpēc produkts kā izstrādājums dzērienu ražošanai jāklasificē ar KN kodu 2106 90 98. Sk. arī 2106. pozīcijas HS skaidrojumu 12. punktu.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 679/2012 ( 2012. gada 24. jūlijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [ Squacquerone di Romagna (ACVN)]

text:
               25.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 198/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 679/2012
   (2012. gada 24. jūlijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Squacquerone di Romagna (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Squacquerone di Romagna” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 304, 15.10.2011., 19. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.3. grupa.   Siers

      ITĀLIJA

         Squacquerone di Romagna (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1299 (2015. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               29.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 199/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1299
   (2015. gada 28. jūlijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 28. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  160,9

                  MK

                  26,3

                  ZZ

                  93,6

                  0709 93 10

                  TR

                  118,4

                  ZZ

                  118,4

                  0805 50 10

                  AR

                  121,6

                  UY

                  142,0

                  ZA

                  129,0

                  ZZ

                  130,9

                  0806 10 10

                  EG

                  280,5

                  MA

                  227,1

                  TN

                  185,1

                  TR

                  158,2

                  US

                  286,0

                  ZA

                  115,6

                  ZZ

                  208,8

                  0808 10 80

                  AR

                  127,0

                  BR

                  94,6

                  CL

                  136,4

                  NZ

                  132,6

                  US

                  116,2

                  UY

                  170,5

                  ZA

                  129,6

                  ZZ

                  129,6

                  0808 30 90

                  AR

                  255,7

                  CL

                  196,1

                  NZ

                  153,0

                  ZA

                  128,8

                  ZZ

                  183,4

                  0809 10 00

                  TR

                  233,0

                  ZZ

                  233,0

                  0809 29 00

                  TR

                  246,2

                  US

                  487,6

                  ZZ

                  366,9

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  70,6

                  TR

                  176,8

                  ZZ

                  123,7

                  0809 40 05

                  BA

                  57,2

                  IL

                  124,7

                  XS

                  66,1

                  ZZ

                  82,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 111/2014 ( 2014. gada 4. februāris ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               7.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 38/16

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 111/2014
   (2014. gada 4. februāris)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 4. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Aparāts, kurā apvienots šķidro kristālu displeja (LCD) tipa krāsu monitors un skārienjutīga virsma (tā sauktais “monitors ar skārienjutīgu ekrānu”), ar ekrāna diagonāles izmēru aptuveni 38 cm (15 collas), ar:

                              —

                              fizisko izšķirtspēju 1 024 × 768 pikseļi,

                              —

                              atbalstīto izšķirtspēju 640 × 350, 720 × 400, 640 × 480, 800 × 600 un 1 024 × 768 pikseļi,

                              —

                              attēla samēru 4:3,

                              —

                              pikseļsoli 0,297 mm,

                              —

                              spilgtumu 250 cd/m2,

                              —

                              horizontālo skatījuma leņķi 120° un vertikālo skatījuma leņķi 100°,

                              —

                              reakcijas laiku 17 ms,

                              —

                              kontrasta attiecību 400:1,

                              —

                              ieslēgšanas un izslēgšanas, un vadības pogām.

                        Tas ir aprīkots ar šādām saskarnēm:

                              —

                                 D-sub,

                              —

                                 USB un RS-232 skārienjutīgās virsmas pievienošanai automātiskās datu apstrādes (ADA) iekārtai.

                        Tam ir statīvs, kuru iespējams regulēt uz priekšu un uz sāniem, un pretapžilbināšanas virsma.
                  Monitors ir sagatavots izmantošanai, piemēram, tirdzniecības/patērētāju informēšanas punktu termināļos. Skārienjutīgā virsma ļauj lietotājiem ievadīt datus šajos termināļos. Monitors spēj attēlot signālus no ADA iekārtām.

                  8528 51 00

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 3. piezīmi un KN kodu 8528 un 8528 51 00 aprakstu.
                  Aparāts ir salikta iekārta, kas veic pozīcijā 8471 ietvertās X–Y koordinātu datu ievadierīces un pozīcijā 8528 minētā monitora funkcijas. Papildus informācijas attēlošanai aparāts ļauj lietotājiem ievadīt datus. Ņemot vērā aparāta dizainu, koncepciju un objektīvās īpašības, proti, monitora spēju pildīt funkcijas neatkarīgi no datu ievades iekārtas, attēlošanas funkcija ir uzskatāma par aparāta galveno funkciju XVI sadaļas 3. piezīmes nozīmē. Ņemot vērā tā objektīvās īpašības, tādas kā attēla samērs, ilgstošai vērošanai tuvumā piemērotais pikseļsolis, spilgtums, saskarnes, ko parasti izmanto ADA sistēmās, regulēšanas uz priekšu un uz sāniem mehānismi un pretapžilbināšanas virsma, monitoru uzskata par tādu, ko lieto tikai vai galvenokārt pozīcijā 8471 minētajā ADA sistēmā.
                  Tāpēc aparāts ir jāklasificē ar KN kodu 8528 51 00 pie citādiem tāda veida monitoriem, kas izmantojami tikai vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtā, kas minēta pozīcijā 8471.