title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1993 (2017. gada 6. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecinot to arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes, deklarējot vai nedeklarējot minēto valstu izcelsmi

text:
               7.11.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 288/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1993
   (2017. gada 6. novembris),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecinot to arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes, deklarējot vai nedeklarējot minēto valstu izcelsmi
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu robežās no 48,4 % līdz 62,9 % konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam. Šie pasākumi turpmāk tiks dēvēti par “spēkā esošajiem pasākumiem”.

               (2)

               Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Padome, ievērojot spēkā esošos pasākumus, 2012. gada jūlijā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 672/2012 (3) attiecināja visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu arī uz attiecīgā ražojuma importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas izcelsme.

               (3)

               Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Padome, ievērojot spēkā esošos pasākumus, 2013. gada janvārī ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 21/2013 (4) attiecināja visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu arī uz attiecīgā ražojuma importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme.

               (4)

               Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Padome, ievērojot spēkā esošos pasākumus, 2013. gada decembrī ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013 (5) attiecināja visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu arī uz attiecīgā ražojuma importu, ko nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme.

               (5)

               Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Komisija, ievērojot spēkā esošos pasākumus, 2014. gada septembrī ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 976/2014 (6) attiecināja maksājumu arī uz konkrētu mazliet pārveidotu stikla šķiedras sieta audumu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā.

               (6)

               Visbeidzot pēc izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un 13. panta 4. punktu Komisija 2015. gada septembrī ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1507 (7) atbrīvoja konkrētus Indijas ražotājus no attiecinātā maksājuma, kas piemērojams attiecīgā ražojuma importam, kuru nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Indijas izcelsme.

         1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (7)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (8), Komisija saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

               (8)

               Pieprasījumu iesniedza Stikla šķiedras sieta audumu aizsardzības alianse (“ADOMF” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu stikla šķiedras sieta audumu ražošanas kopapjoma Savienībā.

               (9)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

         1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (10)

               Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2016. gada 9. augustā publicētu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (9) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

         1.4.   Izmeklēšana

      Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (11)

               Dempinga turpināšanās un atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

      Ieinteresētās personas

               (12)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā, uz kuriem tas attiecas, un Ķīnas iestādes un aicināja tos piedalīties.

               (13)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja. Proti, pēc dažu Savienības ražotāju, Eiropas Tehnisko audumu ražotāju apvienības un Ķīnas ražotāju lūguma tika sarīkotas četras uzklausīšanas, tostarp divas ar uzklausīšanas amatpersonas dalību.

      Atlase

   a)   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

               (14)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ražotāju eksportētāju atlasi.

               (15)

               Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos 13 ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

               (16)

               Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs pieprasīto informāciju nesniedza. ĶTR iestādes tika informētas par nesadarbošanos.

               (17)

               Tomēr ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, nosūtīja piezīmes, apstrīdot pieprasījuma pareizību un iebilstot pret pasākumu turpināšanu.

         b)   Savienības ražotāju atlase

               (18)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo pārdošanas un ražošanas apjomu, ņemot vērā arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Provizoriskajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Atlasītais Savienības ražotājs Asglatex Ohorn GmbH, kas nebija viens no lielākajiem ražotājiem, bet klasificējams pie MVU, sniedza ļoti nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, no kurām turklāt bija saprotams, ka ir jālabo noteikta informācija, kas bija sniegta pirms procedūras sākšanas un uz kā pamata tas tika atlasīts. Turklāt tā liecināja, ka informācijas pārbaude varētu būt problemātiska, ņemot vērā to, ka atbildi sagatavojušie darbinieki bija atstājuši uzņēmumu. Tādēļ Komisija nolēma mainīt izlasi, aizstājot šo Savienības ražotāju ar trešo lielāko ražotāju Savienībā – Tolnatext Fonalfeldolgozo es Müszakiszovetgyarto Bt. Tā kā noteiktajā termiņā piezīmes par grozīto izlasi netika saņemtas, Komisija apstiprināja grozīto izlasi. Galīgās izlases aptvertais apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārsniedza 70 % no kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā, tāpēc tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

         c)   Nesaistīto importētāju atlase

               (19)

               Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (20)

               Komisija sazinājās ar 28 zināmiem importētājiem/lietotājiem. Tikai viens no tiem aizpildīja atlases veidlapu, tāpēc atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.

      Anketas

               (21)

               Komisija nosūtīja anketas trim analogo valstu ražotājiem, kas sadarbojās, trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim nesaistītiem importētājiem un pieciem iespējamiem lietotājiem Savienībā.

               (22)

               Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no trim atlasītajiem Savienības ražotājiem un no trim ražotājiem iespējamajās analogajās valstīs (Kanādā un Indijā).

      Pārbaudes apmeklējumi

               (23)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Saint Gobain Adfors cz S.r.o, Litomysl, Čehijas Republika,

                                       —

                                          Tolnatext Fonalfeldolgozo es Müszakiszovetgyarto Bt., Tolna, Ungārija,

                                       —

                                       Valmieras stikla šķiedra AS, Valmiera, Latvija;

                           b)

                           ražotājs analogajā valstī:

                                       —

                                          Saint-Gobain ADFORS Canada Ltd, Midland, Ontario, Kanāda.

      Turpmākā procedūra

               (24)

               Komisija 2017. gada 26. jūnijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā paredzēja atcelt spēkā esošo antidempinga maksājumu (“informācijas izpaušana”). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza rakstisku dokumentu, kurā darīja zināmu savu viedokli par Komisijas konstatējumiem. Rezumējot, pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja Komisijas sākotnējo secinājumu, ka ir maz ticams, ka kaitējums atkārtotos, ja pasākumi zaudētu spēku. Tas gluži pretēji apgalvoja, ka paredzamais importa pieaugums izraisīs būtiska kaitējuma atkārtošanos. Šī persona arī lūdza tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”) iesaisti un pēc šīs uzklausīšanas sniedza papildu informāciju.

               (25)

               Rūpīgi izanalizējot Komisijas rīcībā esošo informāciju un to informāciju, kas tika iesniegta pēc informācijas izpaušanas, Komisija koriģēja savus konstatējumus. Informācijas izpaušanas posmā Komisija uzskatīja – ir maz ticams, ka kaitējums atkārtotos, ja pasākumi zaudētu spēku. Tomēr, ņemot vērā informāciju, kas tika iesniegta pēc informācijas izpaušanas, Komisija piekrita pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam, ka Ķīnas ražojuma kvalitāte ir attīstījusies līdz tādam līmenim, kas ir līdzvērtīgs Savienības ražošanas nozares ražojuma kvalitātes līmenim. Šis svarīgais konstatējums ļāva konstatēt cenu starpību un lika pavisam citādi paraudzīties uz kaitējuma atkārtošanās iespējamības analīzi.

               (26)

               Komisija tāpēc 2017. gada 6. septembrī informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā gatavojās noteikt galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importam (“informācijas papildu izpaušana”). Pēc informācijas papildu izpaušanas Komisija saņēma piezīmes no dažādām personām.

               (27)

               Ķīnas ražotāji tās iesniedza rakstiski, darot zināmu savu viedokli par Komisijas konstatējumiem un vispārējo novērtējumu. Pirmkārt, Ķīnas ražotāji apgalvoja, ka Komisija esot mainījusi sākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodi, šajā reizē cenu starpības aprēķinos nepiemērojot korekciju saistībā ar kvalitāti (sk. 97. apsvērumu turpmāk). Tā kā minētās izmaiņas noved pie citāda secinājuma par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, Ķīnas ražotāji apstrīdēja šo secinājumu. Turklāt viņi norādīja, ka informācijas papildu izpaušanā nebija ietverti vairāki elementi, kas bija pieejami pirmajā informācijas izpaušanā. Visbeidzot, viņi apgalvoja, ka Komisijai vairs nav atļauts izmantot analogās valsts metodi, jo tā jebkurā gadījumā jau esot mainījusi metodi, kas tika izmantota normālās vērtības noteikšanai, salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu.

               (28)

               Pieprasījuma iesniedzējs darīja zināmu savu viedokli, apgalvojot, ka starpposma pārskatīšana, ko ierosināja Komisija informācijas papildu izpaušanā, būtu jāapsver tikai tad, ja Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniegtu pienācīgi pamatotu pieprasījumu šādai pārskatīšanai. Šajā sakarā Komisija norāda, ka tā varētu apsvērt, vai būtu lietderīgi uzsākt ex officio starpposma pārskatīšanu, lai galu galā detalizēti noteiktu kvalitātes ietekmi uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām un tādējādi arī uz dempinga un kaitējuma starpībām, kā arī uz abām ražotāju grupām (vertikāli integrētajiem ražotājiem un citiem ražotājiem, kurus dēvē arī par aušanas uzņēmumiem, sk. 117. apsvērumu), lai nodrošinātu to, ka šo ražotāju rezultātu rādītājus neizkropļo vienas grupas dominance izlasē pār otru.

               (29)

               Uzklausīšanas sanāksmē ar Komisijas dienestiem pēc informācijas papildu izpaušanas arī Ķīnas iestādes paziņoja, ka būtu jāsaglabā korekcija, kas minēta turpmāk 97. apsvērumā.

               (30)

               Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgi ņemtas vērā.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (31)

               Attiecīgais ražojums ir konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi (izņemot stikla šķiedras diskus), kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (Taric kodi 7019510019 un 7019590019) (“pārskatāmais ražojums”).

               (32)

               Stikla šķiedras sieta audumiem ir dažādi sieta acs izmēri un svars uz vienu kvadrātmetru, un tos lielākoties izmanto kā stiegrojuma materiālu būvniecības nozarē (ārējai siltumizolācijai, grīdu armatūrai un sienu remontam).

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (33)

               Izmeklēšana liecināja, ka visiem turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                           —

                           attiecīgais ražojums,

                           —

                           ražojums, kuru atlasītais ražotājs ražo un pārdod Kanādā, kas tika izmantota par analogo valsti,

                           —

                           Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotais un pārdotais ražojums.

               (34)

               Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   3.1.   Ievadpiezīmes

               (35)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

               (36)

               Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās. Ņemot vērā to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kopējā analīze, ieskaitot dempinga aprēķinu, tika balstīta uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tāpēc dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat dati un ĶTR eksporta dati), analogās valsts ražotāja atbildi, ĶTR ražotāju eksportētāju sniegtajām piezīmēm, kā arī pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajiem pierādījumiem.

         3.2.   Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   a)   Analogā valsts

               (37)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par iespējamo analogo valsti ir paredzējusi izmantot Kanādu, un aicināja tās sniegt piezīmes. Kanāda bija analogā valsts sākotnējā izmeklēšanā. Pārējās paziņojumā par procedūras sākšanu minētās iespējamās analogās valstis bija šādas: Bangladeša, Indija, Indonēzija, Moldova, Filipīnas, Taivāna, Taizeme un Turcija.

               (38)

               Visiem zināmajiem konkrētu stikla šķiedras sieta audumu faktiskajiem ražotājiem Bangladešā, Indijā, Filipīnās un Turcijā tika nosūtītas vēstules, aicinot tos sadarboties pārskatīšanā un pievienojot analogās valsts anketu. Valstīs, kurās nav zināms neviens ražotājs, informācija par ražotājiem tika pieprasīta šo valstu iestādēm. Atbildes tika saņemtas no diviem faktiskiem ražotājiem Indijā.

               (39)

               Sadarbojās tikai viens Kanādas ražotājs un divi faktiskie ražotāji no Indijas.

      Analogās valsts izvēle

               (40)

               Izvēloties starp Indiju un Kanādu, Komisija izvēlējās Kanādu šādu iemeslu dēļ: i) kā minēts iepriekš, Kanāda bija analogā valsts sākotnējā izmeklēšanā; ii) Kanādas ražotāja, kas sadarbojās, ražošanas apjoms (20–30 miljoni m2) bija salīdzināms ar sākotnējā izmeklēšanā atlasīto (lielāko) ĶTR ražotāju ražošanas apjomiem (ražošanas apjoms 23–59 miljoni m2). Tādēļ šķita, ka tādi elementi kā izmaksu struktūra un apjomradīti ietaupījumi Kanādā būtu labāk salīdzināmi ar ĶTR ražotājiem. Neraugoties uz ĶTR eksportētāju sadarbības trūkumu šajā lietā, nav iemesla uzskatīt, ka minētais vairs neatbilst patiesībai. Turpretī abi Indijas ražotāji bija mazāki (ražošanas apjoms 1–5 miljoni m2), tādēļ tie nav salīdzināmi ar ĶTR ražotājiem izmaksu struktūru un apjomradītu ietaupījumu ziņā; iii) Kanādas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjoms bija lielāks nekā abu Indijas ražotāju iekšzemes pārdošanas apjoms kopā un tādēļ bija reprezentatīvāks pamats normālās vērtības noteikšanai.

      Ieinteresēto personu piezīmes par analogās valsts izvēli

               (41)

               ĶTR ražotāji pirmkārt norādīja, ka viņuprāt Komisijai vairs nav atļauts izmantot analogās valsts metodi. Otrkārt, ja šo metodi tomēr izmanto, tās iebilda pret Kanādas izvēli un lūdza noteikt citu analogo valsti šādu iemeslu dēļ: i) konstatējumi, kas pamatojas tikai uz vienu ražotāju, būtu izkropļoti; ii) vienīgais Kanādas ražotājs ir saistīts ar vienu no Savienības ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, tāpēc Kanādas uzņēmums var būt pieņēmis īpašu cenu vai izmaksu politiku, ņemot vērā gaidāmo termiņbeigu pārskatīšanu, kuru pieprasa tā mātesuzņēmums; iii) pastāv informācijas asimetrija, jo pieprasījuma iesniedzējam ir piekļuve konfidenciāliem datiem, ko iesniedza ar to saistītais analogās valsts ražotājs, bet ĶTR ražotājiem šādas piekļuves nav.

               (42)

               Attiecībā uz pirmo argumentu par analogās valsts metodi Komisija norāda, ka visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija iespēja iesniegt par tirgus ekonomikas režīma (TER) pieprasījuma veidlapu, lai tiem varētu aprēķināt individuālu dempinga starpību. Neviens no šiem eksportētājiem šo iespēju neizmantoja. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz analogā valstī iegūtiem datiem. Tādējādi šis arguments tika noraidīts.

               (43)

               Saistībā ar otro argumentu par Kanādas izvēli Komisija norāda, ka Kanāda jau bija izmantota par analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā un tas pats Kanādas ražotājs bija analogās valsts ražotājs. Ņemot vērā to, ka ražotāji eksportētāji nepamatoja nevienu no saviem apgalvojumiem pret Kanādas izvēli, Komisija uzskatīja, ka Kanādas izvēle joprojām ir piemērota. Kā minēts iepriekš 40. apsvērumā, Kanāda jebkurā gadījumā bija piemērotāka ražošanas un iekšzemes pārdošanas apjomu ziņā, un abi šie faktori ietekmē normālās vērtības noteikšanu. Visbeidzot, nav nekādu juridisku šķēršļu izvēlēties analogo valsti ar vienu vienīgu ražotāju, kurš sadarbojas, pat ja šis ražotājs ir saistīts ar Savienības ražotāju. Jebkurā gadījumā Komisija pārliecinājās par Kanādas ražotāja sniegto datu ticamību. Tāpēc Komisija noraidīja ražotāju eksportētāju apgalvojumu.

               (44)

               Pēc informācijas papildu izpaušanas Ķīnas ražotāji eksportētāji atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijai vairs nebija atļauts izmantot analogās valsts metodi. Viņi apgalvoja, ka Komisija esot mainījusi savu analīzes metodi citās jomās, jo īpaši attiecībā uz korekciju saistībā ar kvalitāti, un tādēļ Komisijai būtu bijis jāmaina arī tās analīzes metode attiecībā uz analogās valsts elementu.

               (45)

               Komisija atkal noraidīja šo apgalvojumu. Analogās valsts metode ir atļauta to iemeslu dēļ, kas minēti iepriekš 42. apsvērumā. Turklāt Komisijas novērtējums par korekciju saistībā ar kvalitāti ir jautājums, kas nav saistīts ar analogās valsts izvēli.

               (46)

               Tādējādi Komisija secināja, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Kanāda ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

         b)   Normālā vērtība

               (47)

               Par pamatu normālās vērtības noteikšanai tika izmantota informācija, kas bija saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

               (48)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai Kanādas ražotāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo no ĶTR eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai šis kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību. Tādējādi tika konstatēts, ka pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū analogajā valstī ir reprezentatīvs.

               (49)

               Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katra līdzīgā ražojuma veida pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. Pārdošanas darījumi tika uzskatīti par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas Kanādas ražotāja ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā.

               (50)

               Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šī cena tika aprēķināta kā vidējā svērtā cena visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. Visos citos gadījumos normālā vērtība tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, pieskaitot attiecīgā ražojuma veida vidējām ražošanas izmaksām PVA izmaksas un Kanādas tirgū gūto peļņu izmeklēšanas periodā.

               (51)

               Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka cenu salīdzināšanas nolūkos starp ražojumiem pastāv atšķirības, kas ietekmē minētās cenas, tostarp izejmateriālu kvalitāte attiecīgā ražojuma ražošanai Ķīnā. Tas radīja lielas svārstības cenās, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji nosaka, eksportējot attiecīgo ražojumu uz Savienību. Tomēr, kā izklāstīts turpmāk 97.–103. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzēji iesniedza pierādījumus, ka šī galvenā atšķirība kopš tā laika ir izzudusi un ka Ķīnas ražotāji eksportā uz Savienību ir pārgājuši uz augstākas kvalitātes ražojuma veidiem.

               (52)

               Tādējādi, nosakot normālo vērtību, Komisija izmantoja divus aprēķinu scenārijus: 1. scenāriju, kurā ņēma vērā visus salīdzināmos ražojumus, ko ražo un pārdod analogās valsts ražotājs, un 2. scenāriju, kurā ņēma vērā tikai lētāko ražojuma veidu, kas, iespējams, atbilst arī ražojuma veidiem ar zemāku kvalitāti. Otrajā scenārijā normālā vērtība tika pamatota vienīgi ar faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā iekšzemes tirgū pārdotā apjoma vidējā cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Pirmajā scenārijā vairāk nekā puse normālo vērtību tika balstīta uz faktiskajām iekšzemes cenām un atlikums tika aprēķināts, jo netika izpildīta 80 % robežvērtības un/vai rentabilitātes prasība, kā minēts iepriekš 50. apsvērumā, vai arī konkrētais ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots.

               (53)

               Analogās valsts ražotājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja visa veida kvalitātes ražojumus un pat atsevišķus nišas ražojumus ar augstu pievienoto vērtību, kas dempinga aprēķinos ņemti vērā netika.

               (54)

               Kā minēts turpmāk 59.–60. apsvērumā, šie divi dažādie aprēķinu scenāriji deva atšķirīgus dempinga starpības rezultātus.

         c)   Eksporta cena

               (55)

               Kā minēts 16. apsvērumā, ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju.

               (56)

                  CIF cena līdz Savienības robežai tika noteikta, pamatojoties uz pieejamo Eurostat statistiku.

         d)   Salīdzinājums un korekcijas

               (57)

               Komisija salīdzināja normālo vērtību (balstoties vai nu uz 1., vai uz 2. scenāriju, kā izklāstīts iepriekš 52. apsvērumā) un eksporta cenu EXW līmenī. Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

               (58)

               Analogās valsts ražotāja iekšzemes cenas tika koriģētas, ņemot vērā iekšzemes transporta izmaksas un attiecīgā gadījumā iepakošanas izmaksas, kā arī rabatus un atlaides. Kopējā korekciju ietekme bija [5–10 %] no kopējās rēķina vērtības. Tika veiktas attiecīgas korekcijas saistībā ar ražošanas izmaksām. Attiecībā uz eksporta cenu EXW vērtība tika noteikta, atskaitot no CIF cenas pie Savienības robežas transporta, apdrošināšanas un pārkraušanas izmaksas un citus atskaitījumus, kā tika aprēķināts sākotnējā izmeklēšanā ([5–10 %] no rēķina vērtības).

         e)   Dempinga starpība

               (59)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, ņemot vērā visus salīdzināmos ražojumus, kurus ražo un pārdod analogās valsts ražotājs saskaņā ar 1. scenāriju (sk. 52. apsvērumu iepriekš), aprēķinātā dempinga starpība, kas izteikta procentos no cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 205,5 %. Tomēr, kā minēts iepriekš, šajā aprēķinā ir iekļauti visi salīdzināmie ražojumi, kurus ražo un pārdod analogās valsts ražotājs. Īpaši tādēļ, ka ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija skaidrs, vai analogās valsts ražotāja ražojuma veidi atbilst tiem, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji eksportē uz Savienību.

               (60)

               Pat saskaņā ar 2. scenāriju ņemot vērā tikai lētāko ražojuma veidu, ko ražo un pārdod analogās valsts ražotājs (sk. 52. apsvērumu iepriekš), konstatētā dempinga starpība joprojām bija ievērojama, proti, 35,1 %.

               (61)

               Komisija arī mēģināja veikt dempinga starpības aprēķinu pa ražojuma veidiem. Tomēr, ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tādēļ arī nebija pieejami patiesi dati par Ķīnas ražojuma veidiem, tas attiecībā uz termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodu tika uzskatīts par neiespējamu. Tomēr, tā kā Komisijas rīcībā vēl bija dati par ražojuma veidiem no sākotnējās izmeklēšanas, Komisija izmantoja šos datus, lai veiktu pro forma trešo dempinga starpības aprēķināšanu ar nolūku apstiprināt vai nu dempinga starpības aprēķināšanas 1. vai 2. scenāriju.

               (62)

               Šajā trešajā aprēķinā iegūtās dempinga starpības bija no 35,7 % līdz 46,4 %. Kaut arī šis trešais aprēķins liecināja, ka dempings, eksportējot attiecīgo ražojumu uz Savienību, joprojām pastāv, Komisija nolēma, ka ārpus paša konstatējuma par dempinga esību šajā aprēķinā iegūtie skaitļi nav ticami. Tas ir tāpēc, ka izmeklēšanā netika konstatēti pierādījumi, ka ražojuma veidu klāsts eksportam uz Savienību būtu saglabājies nemainīgs kopš sākotnējās izmeklēšanas. Kā izklāstīts 97.–103. apsvērumā turpmāk, pieprasījuma iesniedzēji iesniedza pierādījumus tam, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji pa šo laiku bija pārgājuši uz augstākas pievienotās vērtības ražojuma veidiem atbilstīgi tehnoloģiju attīstībai. Tādējādi šī simulācija parāda zemāko iespējamo dempinga starpības aplēsi, koncentrējoties salīdzinoši vairāk uz lētākajiem ražojuma veidiem pagātnē. Turklāt, kā minēts 5. apsvērumā iepriekš, tika konstatēts, ka daži ražojuma veidi tiek mazliet mainīti, lai apietu pasākumus. Ne pret vienu no šiem konstatējumiem netika iesniegti pretpierādījumi no Ķīnas ražotāju eksportētāju puses.

               (63)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija nolēma, ka dempinga starpības aprēķins saskaņā ar 2. scenāriju (dempinga starpība 35,1 %) ir zemākā iespējamā faktiskās dempinga starpības aplēse, tā kā nav pieejami faktiski Ķīnas ražotāju eksportētāju dati par attiecīgo ražojumu.

               (64)

               Tādēļ Komisija secināja, ka jebkurā gadījumā ĶTR ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienību par dempinga cenām.

         3.3.   Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

               (65)

               Komisija arī analizēja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tā izpētīja ĶTR eksportētāju rīcību citos tirgos, ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, kā arī Savienības tirgus pievilcīgumu.

         3.3.1.   Eksports uz trešām valstīm

               (66)

               Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija pieejama precīza informācija par eksporta cenu no ĶTR uz citām valstīm. Cenu dati, kas pieejami ĶTR eksporta statistikā, attiecas uz plašāku ražojumu klāstu, tomēr tos savos iesniegtajos dokumentos minēja gan pieprasījuma iesniedzējs, gan ĶTR ražotāji eksportētāji, izdarot pretējus secinājumus. Turklāt nav zināms ražojumu sortiments eksportam uz trešām valstīm, tāpēc Komisija nevarēja noteikt salīdzināmo cenu līmeni ĶTR eksportam uz citiem tirgiem.

               (67)

               Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzēja iesniegtie pierādījumi statistikas datu veidā, kas attiecas uz plašāku ražojumu klāstu, neļauj tai secināt, vai pastāv dempings citos tirgos.

         3.3.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

               (68)

               Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizmantotā jauda ĶTR tika noteikta, pamatojoties uz pētījumu, ko bija pasūtījis pieprasījuma iesniedzējs un kas bija iekļauts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā. Pieprasījuma iesniedzējs vēlāk iesniedza pētījuma atjauninātu versiju.

               (69)

               Saskaņā ar sākotnējo pētījumu kopējā ražošanas jauda ĶTR bija 1 840 miljoni m2, savukārt ražošanas apjoms bija 1 390 miljoni m2, tādējādi atstājot lielu neizmantoto jaudu 450 miljonu m2 apmērā. Saskaņā ar atjaunināto pētījuma versiju kopējā ražošanas jauda ĶTR bija 2 295 miljoni m2, savukārt ražošanas apjoms bija 1 544 miljoni m2, tādējādi atstājot vēl lielāku neizmantoto jaudu 751 miljonu m2 apmērā. Ņemot vērā to, ka 100 % jaudas izmantošanas līmenis faktiski nav sasniedzams, pats pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka piemērotāk būtu ņemt vērā maksimālo jaudas izmantošanas līmeni starp 85 % un 90 %. Pamatojoties uz piesardzīgāku aplēsi (85 % jaudas izmantošanas līmeni), faktiski pieejamā neizmantotā jauda būtu 406 miljoni m2. Salīdzinājumam – kopējais patēriņš Savienībā PIP bija 714 miljoni m2, tādējādi liecinot, ka novirzīšanai uz Savienības tirgu būtu pieejama ievērojama neizmantotā jauda, ja pasākumi tiktu izbeigti.

               (70)

               ĶTR ražotāji eksportētāji apstrīdēja pētījuma ticamību un lūdza Komisiju neņemt to vērā. Pirmkārt, viņi apgalvoja – tas, ka nav pieejama jēgpilna nekonfidenciāla pētījuma versija, neļauj viņiem sniegt piezīmes. Otrkārt, viņi norādīja, ka pētījumu veikušais eksperts nav objektīvs, jo viņam ir saiknes ar Savienības ražošanas nozari. Treškārt, viņi apgalvoja, ka neizmantoto jaudu absorbēs iekšzemes pieprasījuma palielināšanās ĶTR, kā norādīts citātā no specializēta žurnāla raksta, kurā minēta spēcīgā izaugsme ĶTR būvniecības nozarē (10).

               (71)

               Attiecībā uz pirmo ĶTR ražotāju eksportētāju apgalvojumu Komisija norādīja, ka atjauninātā pētījuma nekonfidenciāla versija ir iekļauta visiem pieejamajā dokumentu kopumā. Komisija uzskatīja, ka šī pētījuma versija ir jēgpilna, ļaujot ĶTR ražotājiem eksportētājiem sniegt detalizētas piezīmes un nosūtīt pamatotus pierādījumus, kas atspēko pētījuma apgalvojumus un secinājumus. Jebkurā gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji nenorādīja, kura pētījuma nekonfidenciālās versijas daļa nebija pietiekami jēgpilna, lai par to sniegtu piezīmes. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

               (72)

               Attiecībā uz otro apgalvojumu Komisija norādīja – tā kā no ĶTR netika saņemta nekāda sadarbība un nav pieejama nekāda alternatīva ĶTR ražotāju eksportētāju sniegta detalizēta informācija par jaudu, Komisija uzskatīja, ka pētījums ir labākie pieejamie fakti. Komisijai arī nebija iespējams iegūt informāciju, kas liktu apšaubīt šo pētījumu.

               (73)

               Attiecībā uz trešo apgalvojumu Komisija piekrita, ka daļa ražošanas jaudas varētu tikt izmantota, lai segtu augošo iekšzemes pieprasījumu. Tomēr ražotāji eksportētāji nenorādīja ĶTR iekšzemes patēriņa skaitlisku apjomu, kas varētu pamatot viņu apgalvojumu, ka plānotais iekšzemes pieprasījuma pieaugums absorbēs visu neizmantoto jaudu. Arī Komisijas izmeklēšanā šāds skaitlis netika iegūts. Ir arī iespējams, ka daļa no neizmantotās jaudas tiktu eksportēta uz trešām valstīm, ne tikai uz Savienību.

               (74)

               Tādēļ Komisija secināja, ka, pat ņemot vērā pašreizējo ĶTR iekšzemes pieprasījumu, maksimālā neizmantotā jauda, kas varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu izbeigti, nepārsniegtu 406 miljonus m2. Tomēr iespējams, ka nākotnē daļa no šīs neizmantotās jaudas tiktu absorbēta, palielinoties Ķīnas iekšzemes patēriņam, un daļa ražojumu tiktu pārdota eksporta tirgos, kas nav Savienība, bet, kā norādīts iepriekš 66. un 67. apsvērumā, šajā sakarā netika saņemta nekāda informācija no ieinteresētajām pusēm, un to neatklāja arī pati Komisija.

               (75)

               Pēc informācijas papildu izpaušanas Ķīnas ražotāji eksportētāji turpināja apstrīdēt konstatējumus par neizmantoto jaudu. Viņi apgalvoja, ka neizmantotās jaudas novērtējums esot bijis balstīts tikai uz pieņēmumiem un tas neesot ticis pamatots ar apstiprinošiem pierādījumiem. Viņi norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēju iesniegtajā pētījumā bija norādītas nepareizas divu Ķīnas ražotāju eksportētāju tīmekļa vietnes un ka trešā Ķīnas ražotāja pētījumā norādītā jauda bija 129 miljoni kvadrātmetru, lai gan patiesībā tā jauda bija 60 miljoni kvadrātmetru.

               (76)

               Komisija atzīmēja, ka ĶTR sadarbības trūkuma dēļ neizmantotā jaudas aplēse tika balstīta uz labākajiem pieejamajiem faktiem, kā paskaidrots 72. apsvērumā. Komisija norādīja, ka neizmantotā jauda tika lēsta aptuveni 406 miljonu kvadrātmetru apjomā un ka daļu neizmantotās jaudas absorbēs Ķīnas iekšzemes patēriņš un eksporta tirgi, kas nav Savienība, kā paskaidrots 74. apsvērumā. Ķīnas ražotāji eksportētāji neapstrīdēja abu to Ķīnas ražotāju jaudas aplēses, kuriem it kā bijušas norādītas aplamas tīmekļa vietnes. Komisija uzskatīja, ka pat tad, ja Ķīnas ražotājiem būtu taisnība, jaudas aplēses izmaiņas nevarētu likt apšaubīt kopējo secinājumu, ka Ķīnā pastāv būtiska neizmantotā jauda. Pat ja trešā Ķīnas ražotāja patiesā jauda būtu 60 miljoni kvadrātmetru, kā tika apgalvots, un pat tad, ja jaudas aplēses diviem pārējiem Ķīnas ražotājiem būtu balstītas uz nepareizām tīmekļa vietnēm, kopējā lēstā neizmantotā jauda Ķīnā joprojām veidotu gandrīz 50 % no Savienības patēriņa.

         3.3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (77)

               Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās un nebija iespējams iepazīties ar rēķiniem no ĶTR uz citiem tirgiem, nebija pieejama precīza informācija par cenu un ražojumu sortimentu eksportam no ĶTR uz citām valstīm. Tādēļ Komisijai nebija iespējams noteikt cenu līmeņa pievilcīgumu Savienības tirgū salīdzinājumā ar citiem eksporta tirgiem.

               (78)

               Tomēr, kā tika konstatēts pēc informācijas papildu izpaušanas, cenu starpības aprēķini liecināja, ka Savienības ražotāju vidējās cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija ievērojami augstākas nekā ĶTR izcelsmes importa cenas. Tādējādi var secināt, ka cenu līmenis Savienības tirgū ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs.

               (79)

               Turklāt Komisija uzskatīja, ka Savienības tirgus pievilcīgumu apliecina i) ĶTR ražotāju klātbūtne tirgū pirms pasākumu noteikšanas (tirgus daļa 51 % apmērā sākotnējā izmeklēšanā noteiktajā izmeklēšanas periodā (11)) un ii) virkne pasākumu apiešanas darbību, kā izklāstīts 2. līdz 5. apsvērumā.

               (80)

               Tādēļ Komisija secināja, ka Savienības tirgus ĶTR ražotājiem eksportētājiem joprojām ir pievilcīgs.

         3.3.4.   Secinājumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

               (81)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, ņemot vērā ievērojamo neizmantoto jaudu ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgumu, pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti.

         4.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

               (82)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja 22 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               (83)

               Tika noteikts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 694 633 582 m2. Uzņēmumi, kas atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodrošināja vairāk nekā 80 % no Savienības ražošanas apjoma. Kā norādīts 18. apsvērumā, atlasīto Savienības ražotāju ražošanas apjoms pārsniedza 70 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (84)

               Komisija noteica Savienības patēriņu, pieskaitot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū importa apjomu no visām valstīm saskaņā ar 14. panta 6. punkta datubāzi (12).

               (85)

               Komisija norāda, ka ieinteresētās personas, jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs, izmantoja Eurostat importa datus ar pilnīgiem astoņciparu kodiem, lai novērtētu importa apjomu no ĶTR un no citām valstīm. Tomēr šie kodi ietver arī ražojumus, uz kuriem izmeklēšana neattiecas. Kā minēts iepriekš, Komisija izmantoja importa datus no 14. panta 6. punkta datubāzes, kuri attiecas tikai uz izmeklējamā ražojuma importu, tādēļ importa apjoms un līdz ar to arī aplēstais Savienības patēriņš ir precīzāks nekā tad, ja tiktu izmantoti Eurostat dati ar pilnīgiem astoņciparu kodiem.

               (86)

               Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Kopējais patēriņš Savienībā (m2)

                           590 716 421

                           602 113 728

                           687 901 767

                           714 430 620

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              102

                              116

                              121

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja dati, 14. panta 6. punkta datubāze.

               (87)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās katru gadu un kopumā par 21 %. Patēriņa ievērojamais pieaugums atspoguļo vispārējo būvniecības nozares atveseļošanos un lielo pieprasījumu pēc ārējās siltumizolācijas materiāliem, kas ir pakārtots ražojums, kurā izmanto stikla šķiedras sieta audumus. Stikla šķiedras sieta audumu patēriņš Savienībā saskaņā ar prognozēm nākamajos gados turpinās pieaugt.

         4.3.   Imports no attiecīgās valsts

   4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

               (88)

               Importam Savienībā no ĶTR bija šāda dinamika:

                  2. tabula

                  Importa apjoms un tirgus daļa

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Importa apjoms no attiecīgās valsts (m2)

                           19 684 666

                           21 047 165

                           11 547 563

                           8 422 681

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              107

                              59

                              43

                           Tirgus daļa

                           3,33 %

                           3,50 %

                           1,68 %

                           1,18 %

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              105

                              50

                              35

                           Importa apjoms no valstīm, kurām piemēro pretapiešanas pasākumus (13) (m2)

                           20 442 728

                           1 976 003

                           2 145 297

                           1 118 317

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              10

                              10

                              5

                           Tirgus daļa

                           3,46 %

                           0,33 %

                           0,31 %

                           0,16 %

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              9

                              9

                              5

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

               (89)

               Attiecīgajā periodā importa apjoms Savienībā no ĶTR samazinājās par 57 %. Vispirms no 2013. līdz 2014. gadam tas palielinājās par 7 %, bet pēc tam 2014.–2015. gadā strauji samazinājās (par 45 %) un saglabājās zems līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām. Ķīnas tirgus daļa sekoja šai tendencei, vispirms pieaugot 2013.–2014. gadā un tad strauji sarūkot – vispirms līdz 1,68 % 2014. gadā un tad līdz 1,18 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no 2014. gadā sasniegtā maksimuma 3,50 % apmērā. Tirgus daļas samazinājums bija lielāks nekā importa apjoma samazinājums, jo patēriņš Savienībā pieauga.

               (90)

               Ņemot vērā spēkā esošos pretapiešanas pasākumus un pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, ka attiecīgie apjomi būtu jāpieskaita ĶTR tirgus daļai, Komisija izpētīja arī importa attīstību no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes. Kopējais importa apjoms no šīm piecām valstīm attiecīgajā periodā būtiski samazinājās, visstraujāko samazinājumu piedzīvojot no 2013. līdz 2014. gadam. PIP laikā kopējais importa apjoms no šīm piecām valstīm sasniedza tikai 1 118 317 m2, kas atbilst tirgus daļai tikai 0,16 % apmērā.

               (91)

               Pieprasījuma iesniedzējs, vairāki Savienības ražotāji un Eiropas Tehnisko audumu ražotāju apvienība (TECH-FAB Europe) pārskatīšanas pieprasījumā, ad hoc liecībās un uzklausīšanās apgalvoja, ka pārskatāmā ražojuma importa faktiskais apjoms no ĶTR ir ievērojami lielāks, nekā norādīts Eurostat vai citā oficiālā statistikā, jo ĶTR izcelsmes imports lielā apjomā nonāca Savienībā caur Ukrainu, Turciju, Moldovas Republiku, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Serbiju, Bosniju un Hercegovinu un, iespējams, citām valstīm.

               (92)

               Pirmkārt, Komisija norādīja, ka Eurostat importa statistika Taric līmenī pieprasījuma iesniedzējam nav pieejama un ka 8 ciparu KN kodi, kurus izmanto pieprasījuma iesniedzējs, ir pārāk plaša ražojumu kategorija, kā jau minēts 85. apsvērumā. Tāpēc tiek pārvērtēts ražojumu, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, importa apjoms. Otrkārt, Komisija nav saņēmusi pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu izmeklēt iespējamu spēkā esošo pasākumu apiešanu caur kādu no iepriekš minētajām valstīm. Turklāt pieejamā importa statistika liecina, ka imports no Bosnijas un Hercegovinas, Turcijas un Ukrainas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nenozīmīgs. Attiecībā uz importu no valstīm, kas robežojas ar Savienību, jāņem vērā arī tas, ka pārskatīšanas pieprasījumā tā iesniedzējs pats atzīst, ka spēkā esošajiem pasākumiem ir bijusi labvēlīga ietekme, jo tie ir palielinājuši piedāvājuma daudzveidību, tostarp no Savienības kaimiņvalstīm, kurās sākts attīstīt ražošanu. Šo paziņojumu pamato dokuments, kas saņemts no ražotāja, kurš ir saistīts ar kādu Savienības ražotāju un atrodas bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Tādējādi pieņēmumi par apiešanu netika pamatoti ar pierādījumiem vai faktiem un tādēļ tie netika ņemti vērā.

         4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu starpība

               (93)

               Komisija arī noteica ĶTR izcelsmes importa cenu tendenci, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi.

               (94)

               Vidējā cena importam no attiecīgās valsts attīstījās šādi:

                  3. tabula

                  Importa cenas

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           ĶTR izcelsmes importa cenas (EUR/m2)

                           0,15

                           0,16

                           0,25

                           0,23

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              106

                              167

                              153

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

               (95)

               Kopumā attiecīgajā periodā vidējās importa cenas palielinājās par 53 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza EUR 0,23 par kvadrātmetru.

               (96)

               Tā kā nesadarbojās neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, Komisija cenu starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā noteica, salīdzinot atlasīto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū, koriģējot to līdz EXW līmenim, ar vidējo ĶTR eksporta cenu, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, CIF līmenī pēc atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām. Salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu starpības nebija. Tomēr, ja neņem vērā antidempinga maksājumu, ĶTR izcelsmes importa cenas bija vidēji par 22,5 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

               (97)

               Sākotnējā izmeklēšanā ĶTR izcelsmes importa cenām tika veikta korekcija saistībā ar kvalitāti. Tā kā nebija saņemti nekādi apgalvojumi šajā sakarā, informācijas izpaušanas posmā Komisija pārskatīšanas izmeklēšanā sākotnēji piemēroja tādu pašu korekciju kā sākotnējā izmeklēšanā. Tomēr pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs iesniedza divus piezīmju kopumus – par korekciju saistībā ar kvalitāti un par attiecīgajām importa cenām. Pirmajā piezīmju kopumā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ĶTR ražotāji kopš sākotnējās izmeklēšanas ir uzlabojuši savu ražojumu kvalitāti, un norādīja, ka lielākie ĶTR ražotāji tagad atbilst kvalitātes prasībām visās galvenās pielietojuma jomās. Kā norādīts turpmāk 101.–103. apsvērumā, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem un tā kā nebija pamatotu pierādījumu, kas liecinātu par pretējo, Komisija nolēma šajā pārskatīšanā nepiemērot korekciju saistībā ar kvalitāti.

               (98)

               Otrajā piezīmju kopumā pieprasījuma iesniedzējs pēc informācijas izpaušanas arī apgalvoja, ka ĶTR izcelsmes importa cenas, kas izmantotas šajā cenu salīdzinājumā, nav reprezentatīvas, ņemot vērā samērā nelielo apjomu. Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka, ņemot vērā šo nelielo apjomu un augsto antidempinga maksājumu, imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aptvēra ļoti augstas kvalitātes ražojumu piegādes mazās tirgus nišās. Tāpēc vidējā vērtība ir pārāk augsta salīdzinājumā ar ĶTR izcelsmes importa vidējo vērtību, ja pasākumu nebūtu, jo šis imports būtu “parastais” ražojumu sortiments par zemākām cenām.

               (99)

               Pēc informācijas papildu izpaušanas Ķīnas ražotāji apgalvoja, ka Komisijai nevajadzēja pieņemt pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos pierādījumus par korekciju saistībā ar kvalitāti, jo tie esot nepamatoti. Turklāt viņi apgalvoja, ka saistībā ar termiņbeigu pārskatīšanu Komisijai ir pienākums izmantot to pašu metodi, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc tai joprojām vajadzētu piemērot korekciju saistībā ar kvalitāti, kura tika piemērota sākotnējā izmeklēšanā.

               (100)

               Komisija izvērtēja un ņēma vērā visas piezīmes, kas tika iesniegtas attiecīgi pēc informācijas izpaušanas un informācijas papildu izpaušanas.

               (101)

               No pieprasījuma iesniedzēja sniegtajām piezīmēm Komisija pieņēma pirmo piezīmju kopumu par korekciju saistībā ar kvalitāti. Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzējs bija pienācīgi pamatojis savu apgalvojumu par to, ka pastāv pierādījumi, ka Ķīnas ražotāji ir uzlabojuši savu ražojumu kvalitāti un ka tādējādi šajā termiņbeigu pārskatīšanā vairs nav pamatoti izdarīt tādu pašu korekciju saistībā ar kvalitāti, kāda tika veikta sākotnējā izmeklēšanā. Šajā ziņā pieprasījuma iesniedzējs savās piezīmēs pēc informācijas izpaušanas sniedza būtisku detalizētu informāciju par Ķīnas piedāvājumu un apgalvojumiem par kvalitāti, kas norādīti Ķīnas attiecīgā ražojuma ražotāju tīmekļa vietnēs, kā arī iesniedza informāciju par Ķīnas ražotāju uzņēmumu nozīmīgu apvienošanos, kuras mērķis ir uzlabot sniegumu, par spēcīgu valsts atbalstu sieta ražošanas nozarei, lai uzlabotu kvalitāti, par vairāku galveno ražotāju ražošanas iekārtu uzlabošanos, par galvenā izejmateriāla kvalitātes uzlabošanos un par pastiprinātu uzmanības pievēršanu ražojuma kvalitātes vadībai attiecīgajā Ķīnas ražošanasnozarē. Visi šie pasākumi tādējādi ievērojami uzlabo Ķīnas sieta kvalitāti, kā rezultātā Ķīnas ražotāji pašlaik ražo attiecīgo ražojumu tādā līmenī, kas atbilst tādiem pašiem kvalitātes standartiem kā Savienības ražotāju produkcija tādos parametros kā stiepes stiprība pēc sārmu iedarbības (testēts atbilstoši ETAG004 prasībām), garenvirziena un šķērsvirziena stiepes koeficients un pagarinājums. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās un nesniedza nekādus pierādījumus par pretējo un tā kā arī Komisija nevarēja iegūt pierādījumus par pretējo, tika secināts, ka Ķīnas ražojumu kvalitāte kopumā ir būtiski uzlabojusies un ka šie uzlabojumi varētu attiekties arī uz turpmāko eksportu uz Savienību.

               (102)

               Sākotnējā izmeklēšanā korekcija tika veikta, daļēji balstoties uz Komisijai pieejamo informāciju, kas bija iegūta no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā Ķīnas ražotāji neatbildēja uz anketas jautājumiem un tādēļ nesniedza pārbaudāmu informāciju, kas būtu varējusi likt apšaubīt pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu vai atspēkot iepriekš minētos konstatējumus. Tas lika Komisijai izdarīt konstatējumu, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju. Tādējādi, ņemot vērā šo nesadarbošanos un datu, kas liecinātu par pretējo, nesniegšanu, Komisija ar pamatotu kvalitātes salīdzinājumu importam no Ķīnas un līdzīgajam ražojumam, kuru ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, nevarēja noteikt, vai korekcija saistībā ar kvalitāti joprojām bija vajadzīga. Visbeidzot, Komisija norāda, ka pat piezīmēs par informācijas papildu izpaušanu Ķīnas ražotāji nesniedza pamatotus pierādījumus tam, ka pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums par to, ka korekcija saistībā ar kvalitāti vairs nav pamatota, būtu nepareizs.

               (103)

               Tādēļ Komisija pieņēma pirmo pieprasījuma iesniedzēja piezīmju kopumu, noraidīja Ķīnas eksportētāju apgalvojumus un secināja, ka vairs nav nekāda pamata cenu starpības aprēķinos piemērot korekciju saistībā ar kvalitāti.

               (104)

               Otro pieprasījuma iesniedzēja piezīmju kopumu Komisija neatzina, jo tas nebalstījās uz pamatotiem pierādījumiem. Neskatoties uz to, ka minētie apgalvojumi tika noraidīti, Komisija tomēr secināja, ka cenu starpība 22,5 % apmērā (kas tika aprēķināta, kā norādīts iepriekš 96. apsvērumā) joprojām bija ievērojama.

               (105)

               Turklāt Komisija norādīja, ka korekcijas saistībā ar kvalitāti nepiemērošana termiņbeigu pārskatīšanā nav metodes maiņa salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Nepieciešamība piemērot korekciju saistībā ar kvalitāti sākotnējā izmeklēšanā tika vērtēta, lai ņemtu vērā tobrīd esošos apstākļus un nodrošinātu attiecīgā ražojuma salīdzināšanu ar Savienībā ražoto vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tomēr, ņemot vērā iesniegtos jaunos pierādījumus, šī vērtēšana ir jāveic no jauna. Kā minēts 101.–103. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzēja iesniegtie pierādījumi norādīja uz konkurenci vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, kur attiecīgajam ražojumam nav jāpiemēro korekcija saistībā ar kvalitāti. Pamatojoties uz tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, Komisija tādējādi secināja, ka šādas korekcijas piemērošana šobrīd vairs nav pamatota.

               (106)

               Visbeidzot, attiecībā uz Ķīnas ražotāju apgalvojumu, ka Komisijai būtu bijis jāturpina piemērot korekciju saistībā ar kvalitāti, kas tika piemērota sākotnējā izmeklēšanā, būtu jānorāda, ka judikatūra (14), uz kuru Ķīnas eksportētāji atsaucas savās piezīmēs, attiecas uz izmaiņām metodē, ko izmanto, lai aprēķinātu dempinga starpību, salīdzinot eksporta cenu un normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu (t. i., izmeklēšanas iestāde ir izmantojusi “ielaides metodi” sākotnējā izmeklēšanā” un “atlikuma metodi” pārskatīšanā). Tādēļ minētā situācija būtiski atšķiras no šā gadījuma, kur Komisija nav mainījusi metodi salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Gluži pretēji, tā ir pienācīgi ņēmusi vērā apstākļu maiņu laikā starp sākotnējo izmeklēšanu un pārskatīšanu, kas vairs nepamato korekcijas saistībā ar kvalitāti piemērošanu.

               (107)

               Tāpēc Komisija noraidīja 99. apsvērumā izklāstītās Ķīnas ražotāju prasības un apstiprināja savu lēmumu šajā pārskatīšanā nepiemērot korekciju saistībā ar kvalitāti.

               (108)

               Uzklausīšanas sanāksmē ar Komisijas dienestiem pēc informācijas papildu izpaušanas Ķīnas iestādes paziņoja, ka Ķīnas ražotāji jau diezgan ilgi izmanto īpašu stikla šķiedras formulu, C-stiklu, kas ir savādāka nekā pret sārmu iedarbību izturīgā stikla šķiedras formula, kuru plaši izmanto Savienībā, apgalvojot, ka tādējādi korekcija saistībā ar kvalitāti būtu jāsaglabā. Pirmkārt, Komisija norādīja, ka šī piezīme tika sniegta pēc tam, kad bija beidzies termiņš, kurā varēja sniegt piezīmes par informācijas papildu izpaušanu. Otrkārt, šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem par Ķīnas sieta pašreizējo kvalitātes līmeni vai ar pierādījumiem, kas norādītu uz to, kāds ir proporcionālais sadalījums starp C-stikla un citu stikla šķiedras veidu izmantošanu sieta audumu ražošanā ĶTR.Treškārt, tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams iegūt un pārbaudīt šo apgalvojumu pie attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, tāpēc Komisijai bija jāizmanto pieejamie fakti. Ceturtkārt, šis apgalvojums par stikla šķiedras sieta audumu ražošanas izejmateriālu neatspēko pierādījumus, kuri pamato pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu par to, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas Ķīnas ražotāji ir uzlabojuši savu ražojumu kvalitāti, tostarp izturību pret sārmu iedarbību, kas ir daļa no atbilstības ETAG004 standarta prasībām, un šī apstākļa dēļ šajā pārskatīšanā korekcija saistībā ar kvalitāti vairs nav pamatota. Tāpēc Komisija noraidīja šo prasību.

         4.4.   Imports no citām trešām valstīm

               (109)

               Nākamajā tabulā parādīta no citām trešām valstīm, kas nav ĶTR, veiktā importa Savienībā attīstība attiecīgajā periodā importa apjoma, tirgus daļas un vidējās cenas ziņā. Tabulas pamatā ir dati no 14. panta 6. punkta datubāzes.

                  4. tabula

                  Imports no trešām valstīm

                           Valsts

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Moldovas Republika

                           Importa apjoms (m2)

                           8 865 531

                           9 894 443

                           18 866 981

                           20 704 443

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              112

                              213

                              234

                           Tirgus daļa

                           1,5 %

                           1,6 %

                           2,7 %

                           2,9 %

                           Vidējā cena (EUR/m2)

                           0,25

                           0,26

                           0,28

                           0,27

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              102

                              113

                              109

                           Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

                           Importa apjoms (m2)

                           0

                           0

                           2 670 400

                           11 333 114

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              Indeksa nav, jo apjoms 2013. un 2014. gadā ir nulle

                           Tirgus daļa

                           0 %

                           0 %

                           0,4 %

                           1,6 %

                           Vidējā cena (EUR/m2

                           —

                           —

                           0,26

                           0,27

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              Indeksa nav, jo apjoms 2013. un 2014. gadā ir nulle

                           Serbija

                           Importa apjoms (m2)

                           0

                           750

                           4 809 343

                           9 915 393

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              Indeksa nav, jo apjoms 2013. gadā ir nulle

                           Tirgus daļa

                           0 %

                           0 %

                           0,7 %

                           1,4 %

                           Vidējā cena (EUR/m2)

                           —

                           0,11

                           0,27

                           0,27

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              Indeksa nav, jo apjoms 2013. gadā ir nulle

                           Visām pārējām trešām valstīm kopā

                           Importa apjoms (m2)

                           50 450 204

                           15 857 722

                           16 506 640

                           10 614 358

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              31

                              33

                              21

                           Tirgus daļa

                           8,5 %

                           2,6 %

                           2,4 %

                           1,5 %

                           Vidējā cena (EUR/m2)

                           0,24

                           0,31

                           0,32

                           0,40

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              128

                              133

                              167

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

               (110)

               Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no trešām valstīm, izņemot ĶTR, samazinājās par 11 %, un īpaši straujš kritums bija vērojams laikā no 2013. līdz 2014. gadam – to var skaidrot ar pret apiešanu vērsto pasākumu efektivitāti.

               (111)

               Tajā pašā laikā imports no trim valstīm, kuras atrodas ģeogrāfiski tuvu Savienībai, proti, no Moldovas Republikas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Serbijas, ievērojami pieauga un lielā mērā aizstāja importu no visām citām trešām valstīm. To kopējā tirgus daļa palielinājās no tikai 1,5 % 2013. gadā līdz 5,9 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopš 2013. gada to cenu līmenis kopumā ir bijis ievērojami zemāks nekā vidējā cena importam no citām trešām valstīm, taču augstāks nekā cenas importam no ĶTR.

         4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

               (112)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Kā minēts 18. apsvērumā, attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tika izmantota atlase.

               (113)

               Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja ar visu Savienības nozari saistītos makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji. Komisija pienācīgi pārbaudīja šos makroekonomiskos rādītājus. Pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kas sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem, Komisija izvērtēja vienīgi mikroekonomiskos rādītājus saistībā ar atlasītajiem uzņēmumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (114)

               Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

               (115)

               Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               (116)

               Šīs procedūras vēlākā posmā vairākas ieinteresētās personas apgalvoja – mikroekonomisko rādītāju analīzi padara neskaidru tas, ka izlasē dominē viens vertikāli integrēts ražotājs, taču vairums Savienības ražotāju ir neintegrēti aušanas uzņēmumi, kas pērk stikla šķiedras izejvielu brīvajā tirgū. Aušanas uzņēmumi ir ļoti atšķirīgā stāvoklī un ir ievērojami mazāk turīgi salīdzinājumā ar dominējošo integrēto ražotāju. Šis apgalvojums tika atkārtoti iesniegts pēc informācijas izpaušanas.

               (117)

               Kā minēts 18. apsvērumā un ievērojot pamatregulas 17. panta 1. punkta noteikumus, izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas un pārdošanas apjomam, ko pamatoti iespējams izmeklēt esošajā termiņā. Jāatgādina, ka tā aptver aptuveni 70 % no Savienības ražotāju ražošanas un pārdošanas apjoma. Tajā pašā laikā tomēr ir skaidrs, ka mikroekonomikas rādītājus šajā pārskatīšanas izmeklēšanā lielā mērā nosaka viena no atlasītajām personām, kuras uzņēmuma izveides un izmaksu struktūra būtiski atšķiras no vairākuma citu ražotāju. Šis jautājums ir sīkāk aplūkots 28. apsvērumā.

         4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (118)

               Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  5. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (m2)

                           551 246 419

                           591 314 219

                           670 397 631

                           694 633 582

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              107

                              122

                              126

                           Ražošanas jauda (m2)

                           672 600 881

                           766 417 296

                           821 009 956

                           836 697 568

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              114

                              122

                              124

                           Jaudas izmantojums

                           82 %

                           77 %

                           82 %

                           83 %

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              94

                              100

                              101

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja dati.

               (119)

               Attiecīgajā periodā ražošana pēc apjoma palielinājās par 26 %. Salīdzinājumā ar 2013. gadu tas pieauga katru gadu, īpaši spēcīgi laikā no 2014. līdz 2015. gadam.

               (120)

               Lai reaģētu uz augošo pieprasījumu un nodrošinātu minēto ražošanas apjoma pieaugumu, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas jaudu par 24 %, un lielākais pieaugums notika laikā no 2013. līdz 2014. gadam.

               (121)

               Palielināta ražošana un ražošanas jauda kopumā atbilda līdzīgam Savienības patēriņa pieaugumam, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā saglabāt jaudas izmantojuma rādītāju salīdzinoši stabilu.

         4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (122)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  6. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (m2)

                           511 716 020

                           555 313 648

                           633 500 840

                           653 440 631

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              109

                              124

                              128

                           Tirgus daļa

                           86,6 %

                           92,2 %

                           92,1 %

                           91,5 %

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              106

                              106

                              106

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja dati.

               (123)

               Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 28 %. Tas palielinājās katru gadu – par 9 % no 2013. līdz 2014. gadam, vēl par 15 indeksa punktiem 2014.–2015. gadā un vēl par 4 indeksa punktiem no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam.

               (124)

               Pārdošanas apjoma pieaugums attiecīgajā periodā bija nedaudz lielāks nekā Savienības patēriņa pieaugums un ļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt savu tirgus daļu par 4,9 procentpunktiem – no 86,6 % 2013. gadā līdz 91,5 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

         4.5.2.3.   Izaugsme

               (125)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare piedzīvoja spēcīgu ražošanas un pārdošanas apjoma palielināšanos, kas ļāva tai pilnībā izmantot Savienības patēriņa pieauguma tendenci.

         4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

               (126)

               Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  7. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Nodarbināto skaits

                           1 279

                           1 390

                           1 449

                           1 545

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              109

                              113

                              121

                           Ražīgums (m2 uz nodarbināto)

                           430 876

                           425 423

                           462 745

                           449 707

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              99

                              107

                              104

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja dati.

               (127)

               Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits palielinājās par 21 %, un palielinājums notika ik gadu.

               (128)

               Ilgtermiņa pārstrukturēšana, ko Savienības ražošanas nozare veica jau sākotnējās izmeklēšanas laikā, turpinājās un ļāva tai palielināt ražošanas apjomu vairāk nekā nodarbināto skaitu, kā rezultātā kopumā palielinājās ražīgums, kuru mēra kā izlaidi (m2) uz vienu nodarbināto gadā, un attiecīgajā periodā tas palielinājās par 4 %.

         4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (129)

               Kā paskaidrots 3.2. iedaļā, dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās.

               (130)

               Attiecīgajā periodā importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR un no valstīm, uz kurām attiecās pretapiešanas pasākumi, bija zems, tādēļ var secināt, ka dempinga starpības lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija īpaši liela. Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies ražošanas un pārdošanas apjoma un tirgus daļas ziņā, apliecinot, ka tā ir pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga.

         4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

   4.5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

               (131)

               Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  8. tabula

                  Pārdošanas cenas Savienībā un vienības ražošanas izmaksas

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/m2)

                           0,352

                           0,347

                           0,334

                           0,328

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              99

                              95

                              93

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2)

                           0,299

                           0,292

                           0,282

                           0,285

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              98

                              94

                              95

                              Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (132)

               Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Ar nelielu laika nobīdi cenu tendence sekoja ražošanas izmaksu tendencei, izņemot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kad vienības ražošanas izmaksas palielinājās par aptuveni 1 %, bet vidējā vienības pārdošanas cena samazinājās par aptuveni 1,5 %.

         4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

               (133)

               Vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  9. tabula

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/nodarbinātais)

                           18 095

                           17 096

                           17 695

                           17 624

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              94

                              98

                              97

                              Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (134)

               Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2014. gadā salīdzinājumā ar 2013. gadu samazinājās par 6 %, bet pēc tam palielinājās 2015. gadā un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal samazinājās, sasniedzot līmeni, kas bija par 3 % zemāks nekā 2013. gadā.

         4.5.3.3.   Krājumi

               (135)

               Krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  10. tabula

                  Krājumi

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (m2)

                           73 758 800

                           79 909 963

                           81 506 790

                           51 864 072

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              108

                              111

                              70

                           Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

                           17,7 %

                           18,4 %

                           16,3 %

                           10,0 %

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              104

                              92

                              57

                              Avots: pārbaudītas atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (136)

               Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās no 2013. gada līdz 2014. gadam palielinājās par 8 % un saglabājās salīdzinoši stabili 2015. gadā, bet tad saruka par 30 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2013. gadu. Krājumiem perioda beigās procentos no ražošanas apjoma bija līdzīga tendence, un tie pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 43 % zemāki nekā 2013. gadā. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka krājumu līmenis nav būtisks kaitējuma rādītājs attiecībā uz Savienības ražošanas nozari. Perioda beigu krājumu lielais kritums, kas vērojams pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās salīdzinājumā ar visiem citiem periodiem, ir sakarā ar sezonalitāti būvniecības nozarē. Savienības ražošanas nozare papildina krājumus “klusajā sezonā” ziemā, tāpēc krājumu līmenis ir augsts 31. decembrī, un izmanto tos “aktīvajā sezonā” vasarā, tādēļ pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās (2016. gada 30. jūnijā) krājumu līmenis ir zems.

         4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (137)

               Rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  11. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           14,5 %

                           17,0 %

                           15,0 %

                           14,2 %

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              118

                              104

                              98

                           Naudas plūsma (EUR)

                           21 046 398

                           25 541 119

                           29 034 199

                           28 362 019

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              121

                              138

                              135

                           Ieguldījumi (EUR)

                           13 878 588

                           9 063 687

                           7 939 165

                           9 718 856

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              65

                              57

                              70

                           Ienākums no ieguldījumiem

                           48,1 %

                           56,3 %

                           64,9 %

                           49,4 %

                              Indekss (2013. gads = 100)

                              100

                              117

                              135

                              103

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (138)

               Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte svārstījās starp 14,2 % un 17 %. Sākotnējā izmeklēšanā ražošanas nozares mērķa peļņa tika noteikta 12 % apmērā (15). Līdz ar to ir jānorāda, ka attiecīgajā periodā katru gadu Savienības ražošanas nozare guva peļņu, kas bija lielāka par mērķa peļņu.

               (139)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā peļņa bija salīdzinoši augsta sakarā ar izejvielu izmaksu un maiņas kursu īpaši pozitīvu attīstību šajā laikposmā. Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda šīs tendences esot pavērsušās pretējā virzienā, kā rezultātā ražošanas nozares rentabilitāte esot samazinājusies. Komisija izanalizēja šīs piezīmes un konstatēja – šie faktori būtiski neietekmē secinājumu par to, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, pamatojoties uz izlasi, attiecīgajā periodā bija augstāka nekā mērķa peļņa.

               (140)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma bija pozitīva un atbilda rentabilitātes tendencei.

               (141)

               Lai varētu savā labā izmantot pieaugošo pieprasījumu pēc stikla šķiedras sieta audumiem gan Savienībā, gan ārvalstīs, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē tika veikti ievērojami ieguldījumi jaunā jaudā. Šādi ieguldījumi bija īpaši augsti 2013. gadā, un tas izskaidro, kāpēc tendence visā attiecīgajā periodā ir mīnus 30 %.

               (142)

               Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Šis rādītājs bija pozitīvs katrā attiecīgā perioda gadā, un tā tendence atbilda rentabilitātes tendencei.

               (143)

               Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares augsto rentabilitāti un pastāvīgi pieaugošo pārdošanas apjomu, un pieprasījumu pēc stikla šķiedras sieta audumiem, nekas neliecina par to, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt kapitālu, lai finansētu tās lielos ieguldījumus.

         4.5.4.   Secinājums par Savienības ražošanas nozares stāvokli

               (144)

               Attiecīgajā periodā visi kaitējuma rādītāji, izņemot pārdošanas cenas, liecināja, ka Savienības ražošanas nozare ir labā stāvoklī – visi tās finanšu rādītāji bija pozitīvi. Attiecībā uz pārdošanas cenām Komisija norādīja, ka to kritums lielā mērā atspoguļo līdzīgu ražošanas izmaksu samazināšanās tendenci.

               (145)

               Izmeklēšanā apstiprinājās, ka sākotnējā izmeklēšanā noteiktie pasākumi un pēc tam noteiktie pretapiešanas pasākumi deva labumu Savienības ražošanas nozarei, kura atguva un palielināja savu tirgus daļu, veica pārstrukturēšanu un lielus ieguldījumus, samazināja ražošanas izmaksas un palielināja rentabilitāti.

               (146)

               Uz iepriekš minētā pamata Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

               (147)

               Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi pret ĶTR zaudētu spēku, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēta ĶTR izcelsmes importa potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.

               (148)

               Komisija 64. apsvērumā konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings turpinājās, kaut arī ierobežotā apjomā.

               (149)

               Komisija 74. apsvērumā konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR neizmantoto ražošanas jaudu varētu pamatoti novērtēt 406 miljonu kvadrātmetru apmērā, kas veido 57 % no Savienības patēriņa šajā pašā periodā. Komisija 80. apsvērumā secināja, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs, ņemot vērā cenu līmeni Savienībā un šo ražotāju eksportētāju nepārtrauktos centienus ienākt šajā tirgū. Ņemot vērā šos konstatējumus, Komisija 81. apsvērumā secināja – ir ticams, ka pasākumu atcelšanas rezultātā palielinātos izmeklējamā ražojuma eksports par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību.

               (150)

               Tajā pašā laikā izmeklēšana parādīja, ka pēdējo četru gadu laikā, ieskaitot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis kopumā ir bijis labs, jo lielākā daļa kaitējuma rādītāju uzrādīja pozitīvas tendences (sk. 144. līdz 146. apsvērumu). Tomēr jāuzsver, ka ar ieviestajiem antidempinga pasākumiem Savienības tirgus šajā periodā tika faktiski pasargāts no liela importa apjoma par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozare varēja nepārprotami to izmantot savā labā.

               (151)

               Uzklausīšanas sanāksmēs un vairāku Savienības ražotāju un Eiropas Tehnisko audumu ražotāju apvienības (TECH-FAB Europe) sniegtajās liecībās tika apgalvots, ka, ņemot vērā lielo ražošanas jaudu ĶTR un zemākas pārdošanas cenas, pasākumu atcelšana varētu nekavējoties likt strauji pieaugt izmeklējamā ražojuma par dempinga cenām importam Savienībā no ĶTR, un šīs cenas būtu zemākas nekā vairuma Savienības ražotāju ražošanas izmaksas. Pēc informācijas izpaušanas šīs piezīmes tika apstiprinātas arī ar turpmāko.

               (152)

               Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs pierādīja, ka bija beigušas pastāvēt kvalitātes atšķirības, kas bija ievērojamas sākotnējās izmeklēšanas laikā. Tādēļ patiešām varētu sagaidīt, ka Ķīnas izcelsmes imports lielos apjomos un par zemām dempinga cenām Savienības tirgū radīs lejupvērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Otrkārt, Savienības ražošanas nozare pierādīja to, ka, ņemot vērā to, ka pašreizējā atšķirība starp Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu un Ķīnas izcelsmes importa vidējo cenu ir vismaz EUR 0,10 par kvadrātmetru, visu tās pašreiz sasniegto rentabilitāti varētu likvidēt pat salīdzinoši neliels cenu kritums EUR 0,04 par kvadrātmetru, kas šādā kontekstā būtu ticami.

               (153)

               Tāpēc Komisija atzina, ka, ņemot vērā šajā pārskatīšanā pieejamo informāciju, ja pasākumi tiktu izbeigti, pastāv iespējamība, ka izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no ĶTR ievērojami palielinātos un būtu par dempinga cenām. Līdz ar to šis imports radītu ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un vienlaikus iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina.

               (154)

               Kamēr iespējamā kaitējuma cenu ziņā ietekmi var konstatēt samērā vienkārši, kaitējums apjoma ziņā ir grūtāk nosakāms. Ir skaidrs, ka Ķīnā pašlaik ir ievērojama neizmantotā jauda, kas varētu segt vairāk nekā 50 % no Savienības tirgus. Tomēr to, vai Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazināsies līdz 70 %, 60 % vai zem 50 % kā sākotnējā izmeklēšanā, ir grūti prognozēt, ņemot vērā patēriņa pieaugumu pasaules mērogā un ĶTR personu nesadarbošanos, kā rezultātā nav iespējams iegūt informāciju par nākotnes jaudas attīstības tendencēm ĶTR. Tomēr ir skaidrs – ja pasākumi tiktu atcelti, tiktu zaudēts ievērojams apjoms par labu ĶTR personām, un tādēļ papildus ievērojamam apgrozījuma zudumam sakarā ar pārdošanas cenu samazināšanos Savienības ražošanas nozare arī saskartos ar lielākām izmaksām, kas savukārt no jauna būtiski ietekmētu rentabilitāti un Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju.

               (155)

               Pēc informācijas papildu izpaušanas Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka informācijas papildu izpaušanas dokumentā nebija ietverti vairāki elementi, kas bija ietverti pirmajā informācijas izpaušanā.

               (156)

               Šajā sakarā Komisija vispirms norāda, ka pretēji šim apgalvojumam konstatējumi par Savienības ražošanas nozares veselīgo stāvokli attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma un rentabilitātes ziņā nav svītroti (sk. šīs regulas 119., 124. un 138. apsvērumu).

               (157)

               Otrkārt, pārskatot nepieciešamību pēc korekcijas saistībā ar kvalitāti (sk. 97. apsvērumu), tika veikti turpmākie konstatējumi. Pirmkārt, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas izcelsmes importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ja tika atskaitīti antidempinga maksājumi (sk. 96. apsvērumu). Otrkārt, Savienības ražošanas nozarei vairs nebija priekšrocību kvalitātes ziņā, kas neļautu Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām samazināties, ja pasākumi tiktu izbeigti (sk. 152. apsvērumu). Šie secinājumi lika paraudzīties no pilnīgi citas puses uz vairākiem elementiem uz nākotni vērstā analīzē par kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

               (158)

               Treškārt, attiecībā uz Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām uz trešo valstu tirgiem, kā minēts pirmajā informācijas izpaušanas dokumentā – šīs cenas bija tādā pašā līmenī kā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienībā. Pēc informācijas papildu izpaušanas Savienības ražošanas nozare sniedza piezīmes un pierādījumus, ka tās cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem ietekmēja ārpus Savienības pārdoto ražojumu sortiments. Eksportēti patiesi tika smagāki ražojumi nekā Savienībā pārdotie. Turklāt Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms veidoja nelielu daļu no tās kopējā pārdošanas apjoma. Tādēļ Komisija secināja, ka sākotnējie konstatējumi pirmajā informācijas izpaušanā vairs nav aktuāli.

               (159)

               Ceturtkārt, pēc informācijas papildu izpaušanas Ķīnas ražotāji eksportētāji apšaubīja to pierādījumu ticamību, kurus pieprasījuma iesniedzējs izmantoja, lai apgalvotu, ka neliels cenu samazinājums, kā minēts 152. apsvērumā, varētu likvidēt visu patlaban sasniegto Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Komisija norāda, ka šādaietekme nav tikai vienkārši iespējamība, bet gan izriet no simulācijām, balstoties uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares rentabilitātes normu uz vienu kvadrātmetru. Tāpēc šis konstatējums tika atkārtoti apstiprināts, un Ķīnas ražotāju eksportētāju apgalvojums tika noraidīts.

               (160)

               Visbeidzot, Ķīnas ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka ES judikatūra pieprasa, lai secinājuma par kaitējuma atkārtošanās iespējamību pamatā nav tikai iespējamība, bet lai tas būtu balstīts uz varbūtību, ko pamato uz nākotni vērsta analīze, cenšoties noskaidrot, kas varētu notikt, ja pasākumi tiktu izbeigti. Komisija norādīja, ka tā ir veikusi šādu uz nākotni vērstu analīzi un to aprakstījusi iepriekš 147.–154. apsvērumā.

               (161)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importam no ĶTR piemērojamo antidempinga pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu kaitējuma atkārtošanos.

         5.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (162)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

               (163)

               Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm.

               (164)

               Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               (165)

               Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.

         5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (166)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no iepriekšējā kaitējumu radošā dempinga. Konkrēti, pasākumi ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūt tirgus daļu un veikt ieguldījumus (tas ilgu laiku bija atstāts novārtā), lai apmierinātu augošo pieprasījumu, vienlaikus kopumā panākot veselīgu peļņu. Ja imports par dempinga cenām no ĶTR neizdarīs spiedienu apjoma un cenu ziņā, šis process turpināsies. Uz šā pamata Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         5.2.   Importētāju/tirgotāju intereses

               (167)

               Neviens importētājs nesadarbojās un nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem (sk. 22. apsvērumu). Tāpēc nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda negatīva ietekme uz importētājiem, kura būtu tik liela, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi, tāpat arī Komisijas veiktajā izmeklēšanā nekas tāds netika atklāts.

         5.3.   Lietotāju intereses

               (168)

               ĶTR ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka maksājumu turpmāka uzlikšana atņemtu lietotājiem iespēju iegādāties attiecīgo ražojumu par pieņemamām cenām. Tomēr neviens lietotājs nesadarbojās un nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem (sk. 22. apsvērumu). Tāpēc nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda negatīva ietekme uz lietotājiem, kura būtu tik liela, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi.

         5.4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (169)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu neturpināt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret importu no ĶTR.

         6.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (170)

               No secinājumiem, kuri radušies attiecībā uz dempinga turpināšanās un atsākšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importam un ko attiecina arī uz konkrētu pārveidotu stikla šķiedras sieta audumu importu, kura izcelsme ir ĶTR vai kuru nosūta no ĶTR.

               (171)

               Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu par tādu stikla šķiedras sieta audumu importu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (Taric kodi 7019510019 un 7019590019) un kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstīto Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu CIF neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

               Uzņēmums

               Maksājums (%)

                  Taric papildu kods

                  Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

               62,9

               B006

                  Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

               48,4

               B007

                  Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

               60,7

               B122

               Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

               57,7

               B008

               Visi pārējie uzņēmumi

               62,9

               B999

         3.   Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam, kā noteikts 2. punktā, paplašina, attiecinot to arī uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme (Taric kodi 7019510014, 7019510015, 7019590014 un 7019590015), izņemot ražojumus, kurus ražo Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (Taric papildu kods B942) un Pyrotek India Pvt. Ltd (Taric papildu kods C051), uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme (Taric kodi 7019510011 un 7019590011), kā arī uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme (Taric kodi 7019510012, 7019510013, 7019590012 un 7019590013).
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   5.   Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

               a)

               tas no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (sākotnējā izmeklēšanas periodā) nav eksportējis uz Savienību 1. punktā aprakstīto ražojumu;

               b)

               tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi;

               c)

               tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību attiecīgo ražojumu ievērojamā apjomā,

         Komisija var grozīt pielikumu, iekļaujot šo jauno ražotāju eksportētāju starp uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika atlasīti, un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi, kura nepārsniedz 57,7 %.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 6. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Padomes 2011. gada 3. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 791/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam (OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2012. gada 16. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 672/2012, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi (OV L 196, 24.7.2012., 1. lpp.).

      (4)  Padomes 2013. gada 10. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 21/2013, ar kuru konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme (OV L 11, 16.1.2013., 1. lpp.).

      (5)  Padomes 2013. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1371/2013, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme (OV L 346, 20.12.2013., 20. lpp.).

      (6)  Komisijas 2014. gada 15. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 976/2014, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu mazliet pārveidotu stikla šķiedras sieta audumu importu ar izcelsmi arī Ķīnas Tautas Republikā (OV L 274, 16.9.2014., 13. lpp.).

      (7)  Komisijas 2015. gada 9. septembra Īstenošanas regula (ES) 2015/1507, ar ko groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz importu, kuru cita starpā nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Indijas izcelsme (OV L 236, 10.9.2015., 1. lpp.).

      (8)  OV C 384, 18.11.2015., 5. lpp.

      (9)  Paziņojums par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu (OV C 288, 9.8.2016., 3. lpp.).

      (10)  Global Construction 2025, Global Construction Perspectives and Oxford Economics, citēts http://www.building.co.uk/global-construction-2025/5057217.article.

      (11)  No 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam.

      (12)  14. panta 6. punkta datubāzē ir dati par to ražojumu, uz kuriem attiecas antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi vai izmeklēšanas, importu gan no procedūrā iesaistītajām valstīm un iesaistītajiem ražotājiem, gan no citām trešām valstīm un citiem ražotājiem eksportētājiem, izmantojot 10 ciparu Taric kodus un Taric papildu kodus. 14. panta 6. punkta datubāzes dati par importa apjomu (tonnās) tika pārvērsti kvadrātmetros, izmantojot šādu formulu: 1 m2 = 0,14 kg.

      (13)  Indija, Indonēzija, Malaizija, Taivāna un Taizeme.

      (14)  Lieta T-221/05 Huvis/Padome, ECLI:EU:T:2008:258, 43. punkts.

      (15)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 791/2011 68. apsvērums.

      PIELIKUMS

         NEATLASĪTIE ĶTR RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS (TARIC PAPILDU KODS B008)

                     Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

                     Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

                     Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

                     Jiangsu Tianyu Fibre Co., Ltd

                     Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

                     Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

                     Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd

                     Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

                     Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

                     Ningbo Kingsun Imp & Exp Co., Ltd

                     Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

                     Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

                     Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd