title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1248 (2019. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšanai

text:
                  23.7.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 195/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1248
         (2019. gada 22. jūlijs),
         ar ko nosaka pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšanai
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pants paredz, ka tādu pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanas nopietnu apdraudējumu, Komisija var pieņemt ārkārtas pasākumus. Šādus ārkārtas pasākumus, kuru mērķis ir mazināt minēto apdraudējumu, Komisija var pēc pamatota dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes pieņemt, izmantojot tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus, kas piemērojami ne ilgāk kā sešus mēnešus.

                     (2)

                     Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1139 (2) 5. panta 2. punkts paredz: ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka kāda krājuma, uz ko attiecas minētā regula, nārsta bara biomasa ir mazāka par references rādītāju, par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā spēja, jāpieņem korektīvie pasākumi. Minēto korektīvo pasākumu mērķis ir nodrošināt, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY).

                     (3)

                     Saskaņā ar Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātnisko ieteikumu mencas (Gadus morhua) krājuma biomasa Baltijas jūras austrumdaļā ir maza un nav ilgtspējīga un tam par iemeslu ir krājuma aizvien sliktāka papildināšanās, vidiskie faktori un ekosistēmas izmaiņas, kuru dēļ dabiskā mirstība ir augsta un zvejas izraisīta zivju mirstība, ņemot vērā krājuma stāvokli, ir pārmērīga. Krājuma stāvoklis ir smags, un paredzams, ka tā reproduktīvais potenciāls samazināsies. Krājuma papildināšanās 2017. gadā sasniedza zemāko punktu ICES laikrindās, un 2018. gadā papildināšanās bijusi, iespējams, vēl sliktāka. Nārsta bara biomasa ir sasniegusi vienu no vēsturiski zemākajiem reģistrētajiem līmeņiem, un komerciālu lielumu sasniegušu mencu biomasa patlaban ir mazākā, kāda reģistrēta kopš pagājušā gadsimta 50. gadiem. Turklāt ICES lēš, ka pat tad, ja zveja nenotiktu vispār, biomasa vidējā termiņā saglabāsies mazāka par ilgtspējības references rādītāju. Tāpēc ICES savā ieteikumā par krājumu 2020. gadā ir ieteikusi nulles apjoma nozvejas.

                     (4)

                     Mencas Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšana ir nopietni apdraudēta, jo pastāv risks, ka nārsta bara straujā samazināšanās var būtiski kaitēt minētā krājuma reproduktīvajai spējai. Turklāt ICES uzskata, ka jebkura līmeņa zvejā tiks zvejotas atlikušās nedaudzās komerciāla lieluma mencas un tāpēc vēl vairāk pasliktināsies krājuma struktūra un samazināsies krājuma reproduktīvais potenciāls, kas jau ir vēsturiski zemākajā līmenī. Turklāt mencas nārsta sezona Baltijas jūras austrumdaļā ilgst no maija līdz augustam. Tāpēc pastāv pienācīgi pamatoti, nenovēršami un steidzami iemesli pieņemt ārkārtas pasākumus: pirmkārt, mencas krājuma biomasa Baltijas jūras austrumdaļā ir tik bīstami maza, ka krājums vairs nespēj papildināties un tādēļ tam draud izsīkšana, otrkārt, jebkāda turpmāka zveja no šā krājuma palielina tā izsīkšanas risku un, treškārt, patlaban ir nārsta sezonas kulminācija.

                     (5)

                     Ārkārtas pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu, nebūtu pietiekami situācijas labošanai, jo tie nenodrošina vienotu pieeju visos apgabalos, kur krājums sastopams. Turklāt patlaban ne visas dalībvalstis ir pieņēmušas vai plāno pieņemt šādus pasākumus. Visbeidzot, Baltijas jūras piekrastes dalībvalstu grupas (BaltFish) sanāksmē 2019. gada 4. jūnijā dalībvalstis nespēja vienoties par kopīgu pieeju.

                     (6)

                     Ņemot vērā to, ka dalībvalstu pasākumi nav pietiekami un ir steidzami jārīkojas, lai novērstu krājumu struktūras turpmāku pasliktināšanos un tā reproduktīvā potenciāla samazināšanos, ir lietderīgi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu, paredzēt korektīvus pasākumus Savienības līmenī.

                     (7)

                     Baltijas jūras austrumdaļas mencas pārvaldības apgabalā ietilpst ICES 25.–32. apakšrajons. ICES 24. apakšrajonā ir gan mencas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma, gan mencas no Baltijas jūras rietumdaļas krājuma, taču lielākā daļa mencas nozveju tiek gūtas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma. Lai nodrošinātu Baltijas jūras austrumdaļas krājuma pienācīgu aizsardzību un izvairītos no tā, ka lielākā daļa mencas nozveju tiek gūtas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma ICES 24. apakšrajonā, ir svarīgi, lai ārkārtas pasākumi aptvertu ICES 24. apakšrajonu.

                     (8)

                     Ņemot vērā zinātnisko ieteikumu, ir lietderīgi aizliegt līdz gada beigām zvejot no mencas Baltijas jūras austrumdaļas krājuma. Taču šim pasākumam ir jābūt arī samērīgam ar tā mērķi.

                     (9)

                     Saskaņā ar ICES informāciju mencas skaitliskums un nozvejas ICES 27.–32. apakšrajonā ir ļoti mazas. Šīs regulas pasākumu īstenošana rada ievērojamu slogu administrācijai un zvejniekiem, tāpēc nebūtu samērīgi šīs regulas darbības jomā iekļaut apgabalus, kuros Baltijas jūras austrumdaļas krājuma menca gandrīz nav sastopama.

                     (10)

                     Turklāt, tā kā 24. apakšrajona seklajos piekrastes apgabalos sastopama galvenokārt menca no Baltijas jūras rietumdaļas krājuma, ir lietderīgi 24. apakšrajonā aizliegumu nepiemērot mencas zvejai, ko kuģi, kuri garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri izmanto pasīvos zvejas rīkus, veic līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta apgabalos, kur ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri.

                     (11)

                     Turklāt, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, ko varētu radīt pilnīga zvejas apturēšana, ir lietderīgi pasākumus vērst uz specializēto mencas zveju, piemēram, specializēto zveju ar grunts trali, ar ko tiek nozvejota lielākā daļa mencu no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma 24., 25. un 26. apakšrajonā. Turpretī, ņemot vērā turpmāk minēto zvejas darbību nelielo nozīmi kopējā mencas nozveju apjomā un grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, ir lietderīgi no aizlieguma atbrīvot nenovēršamās piezvejas, kas gūtas zvejas darbībās, kur menca nav zvejas mērķsuga un kas 24., 25. un 26. apakšrajonā tiek veiktas ar aktīviem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, vai ko veic kuģi, kuru garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar pasīviem zvejas rīkiem zvejo 25.–26. apakšrajonā vai 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta apgabalos, kur ūdens dziļums ir lielāks par 20 metriem, un – neatkarīgi no ūdens dziļuma – tālāk par sešām jūras jūdzēm no krasta. ICES lēš, ka pirmās minētās zvejas darbības nodrošina aptuveni 1,5 % no Baltijas jūras austrumdaļas mencas gada kopējiem izkrāvumiem. Otro minēto zvejas darbību gadījumā piezvejas izkrāvumu apjoms ir neliels, taču precīzs daudzums nav zināms. Tāpēc piezveja būtu jāierobežo līdz 10 % no katrā zvejas reisā gūtās nozvejas izkrāvumiem.

                     (12)

                     To kuģu skaitam, kuru garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri izmanto pasīvus zvejas rīkus un gūst mencas piezvejas, nevajadzētu būt lielākam kā laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 30. jūnijam. Savienības kuģi, kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, nevar zvejot mencu kā mērķsugu, tāpēc šo kuģu skaits nav jāierobežo.

                     (13)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi tiks iesniegti Zvejniecības un akvakultūras komitejai, lai saņemtu tās atzinumu.

                     (14)

                     Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Priekšmets
            Šajā regulā noteikti ārkārtas pasākumi ar mērķi samazināt mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma nopietnu apdraudējumu.

            2. pants
            Ārkārtas pasākumi

               1.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot mencu ICES 24., 25. un 26. apakšrajonā un paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī, apstrādāt uz kuģa vai izkraut šajā apgabalā nozvejotu mencu un no tās iegūtus zvejas produktus.

               2.   Atkāpjoties no 1. punkta, aizliegums zvejot mencu neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem vai ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai līdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem 24. apakšrajonā zvejo līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri.

               3.   Šā panta 2. punktā minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var uzraudzīt jebkurā laikā. Šo kuģu gūtās mencas nozvejas reģistrē, izkrauj un uzskaita attiecībā pret attiecīgo kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu.

               4.   Atkāpjoties no 1. punkta, šādi Savienības zvejas kuģi izceļ un patur uz kuģa mencas piezvejas:

                           a)

                           Savienības kuģi, kas ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, zvejo 24., 25. un 26. apakšrajonā;

                           b)

                           Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem vai ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai līdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo:

                                       i)

                                       25.–26. apakšrajonā; vai

                                       ii)

                                       24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir lielāks par 20 metriem, un – neatkarīgi no ūdens dziļuma – tālāk par sešām jūras jūdzēm no bāzes līnijām.

               5.   Šā panta 4. punkta b) apakšpunktā minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var uzraudzīt jebkurā laikā. Šo kuģu gūtās mencas nejaušās piezvejas neveido vairāk kā 10 % no visu jūras bioloģisko resursu kopējās nozvejas (dzīvsvars), ko izkrauj pēc katra zvejas reisa.

               6.   Šā panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe attiecas tikai uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 30. jūnijam ir reģistrējuši mencas nozvejas. Ja Savienības zvejas kuģis, uz kuru attiecas minētā atkāpe, tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam Savienības zvejas kuģim, kas atbilst 4. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

               7.   Šā panta 4. punktā minētās piezvejas reģistrē, izkrauj un uzskaita attiecībā pret attiecīgo kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu.

            3. pants
            Stāšanās spēkā un piemērošanas periods
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 22. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Regula (ES) 2016/1139, ar kuru izveido daudzgadu plānu konkrētiem krājumiem Baltijas jūrā (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1249 (2019. gada 22. jūlijs), ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  23.7.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 195/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1249
         (2019. gada 22. jūlijs),
         ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (2) paredz noteikumus par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas, importējot tās I pielikuma sarakstā (“saraksts”) norādīto barību un pārtiku, kura nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, jāveic izraudzītā ievešanas vietā (“DPE”), kur notiek ievešana Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās.

                     (2)

                     Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pants nosaka, ka saraksts jāpārskata regulāri un ne retāk kā reizi pusgadā, ņemot vērā vismaz minētajā pantā norādītos informācijas avotus.

                     (3)

                     Tādu neseno ar pārtiku saistīto incidentu sastopamība un nozīmīgums, kas paziņoti, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (3) izveidoto ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā, un informācija par oficiālajām kontrolēm, ko dalībvalstis veikušas attiecībā uz barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, un arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai divreiz gadā iesniegtie dalībvalstu ziņojumi par tādas barības un pārtikas sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, liecina, ka minētais saraksts būtu jāgroza.

                     (4)

                     Konkrētāk, kas attiecas uz džekfrūtu (Artocarpus heterophyllus) sūtījumiem no Malaizijas, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati, kā arī informācija par dalībvalstu veiktajām oficiālajām kontrolēm norāda, ka iespējamas pesticīdu atlieku kontaminācijas dēļ veidojas jauni riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Turklāt, kas attiecas uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes zemesriekstiem, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati norāda, ka iespējamas kontaminācijas ar aflatoksīniem dēļ pastāv riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu jāiekļauj sarakstā.

                     (5)

                     Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (4) nosaka cianīdūdeņražskābes (zilskābes) maksimāli pieļaujamo koncentrāciju neapstrādātos veselos, maltos, slīpētos, drupinātos, smalcinātos aprikožu kodolos, kurus laiž tirgū galapatērētājam. Turklāt Komisijas Regula (ES) 2017/1237 (5) paredz, ka operators, kas neapstrādātus veselus, maltus, slīpētus, drupinātus, smalcinātus aprikožu kodolus laiž tirgū galapatērētājam, pēc pieprasījuma sniedz kompetentajai iestādei pierādījumus par tirgū laistā produkta atbilstību maksimāli pieļaujamai koncentrācijai. Kas attiecas uz tādu neapstrādātu aprikožu kodolu sūtījumiem no Turcijas, kurus paredzēts laist tirgū galapatērētājiem, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati norāda, ka cianīdūdeņražskābes (zilskābes) klātbūtnes dēļ veidojas jauni riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Tādēļ sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par šādiem sūtījumiem.

                     (6)

                     Turklāt, ņemot vērā to, ka dalībvalstis, veicot oficiālās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, ir bieži konstatējušas neatbilstību attiecīgajām Savienības tiesību aktos paredzētajām prasībām, būtu lietderīgi identitātes un fiziskās pārbaudes attiecībā uz tēju un godži ogām no Ķīnas un pipariem un sparģeļpupiņām no Dominikānas Republikas veikt biežāk. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu attiecīgi jāgroza.

                     (7)

                     Saraksts būtu jāgroza arī tālab, lai samazinātu identitātes un fizisko pārbaužu biežumu attiecībā uz aprikozēm no Turcijas, ņemot vērā to, ka dalībvalstis, veicot oficiālās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, reti ir konstatējušas neatbilstību attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu attiecīgi jāgroza.

                     (8)

                     Esošais ieraksts par godži ogām no Ķīnas paredz, ka kompetentajām iestādēm minētā prece ir jātestē attiecībā uz specifiskiem pesticīdiem, bet starp tiem nav minēts nikotīns. Ir ziņots, ka nikotīns bieži tiek konstatēts Ķīnas izcelsmes godži ogās. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā esošo ierakstu par Ķīnas izcelsmes godži ogām būtu lietderīgi grozīt, pieprasot kompetentajām iestādēm testēt minēto preci attiecībā uz nikotīnu.

                     (9)

                     Libānas un Sīrijas izcelsmes rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa), kas sagatavoti vai konservēti sālījumā vai izmantojot citronskābi, rada tādu pašu risku kā patlaban sarakstā iekļautās minētās preces no Libānas un Sīrijas. Tādēļ saraksts būtu jāgroza, lai tajā iekļautu Libānas un Sīrijas izcelsmes rāceņus, kas sagatavoti vai konservēti sālījumā vai izmantojot citronskābi.

                     (10)

                     Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, būtu lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu.

                     (11)

                     Tādēļ Regula (EK) Nr. 669/2009 būtu atbilstoši jāgroza,

                     (12)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 22. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

            (4)  Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

            (5)  Komisijas 2017. gada 7. jūlija Regula (ES) 2017/1237, ar ko attiecībā uz maksimāli pieļaujamo cianīdūdeņražskābes koncentrāciju neapstrādātos veselos, maltos, slīpētos, drupinātos, smalcinātos aprikožu kodolos, ko laiž tirgū galapatērētājam, groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (OV L 177, 8.7.2017., 36. lpp.).

            PIELIKUMS

                     “I PIELIKUMS

                        Barība un pārtika, kura nav dzīvnieku izcelsmes un kuru izraudzītajā ievešanas vietā pārbauda pastiprinātā oficiālajā kontrolē

                                 Barība un pārtika
                                 (paredzētā izmantošana)

                                 KN kods (1)

                                    Taric apakšgrupa

                                 Izcelsmes valsts

                                 Apdraudējums

                                 Fiziskās un identitātes pārbaužu biežums (%)

                                             —

                                             Zemesrieksti, nelobīti

                                             —

                                          1202 41 00

                                    Bolīvija (BO)

                                 Aflatoksīni

                                 50

                                             —

                                             Zemesrieksti, lobīti

                                             —

                                          1202 42 00

                                             —

                                             Zemesriekstu sviests

                                             —

                                          2008 11 10

                                             —

                                             Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                       (Barība un pārtika)

                                             —

                                             2008 11 91 ;
                                             2008 11 96 ;
                                             2008 11 98

                                             —

                                             Melnie pipari (Piper)

                                       (Pārtika – negrūsta un nemalta)

                                 ex 0904 11 00

                                    10

                                    Brazīlija (BR)

                                    Salmonella
                                     (2)

                                 20

                                 Godži ogas (parastās līcijas augļi) (Lycium barbarum L.)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai žāvēta)

                                 ex 0813 40 95 ;
                                 ex 0810 90 75

                                    10

                                    10

                                    Ķīna (CN)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (4)
                                     (5)

                                 20

                                 Dārzeņpipari (Capsicum annuum)

                                       (Pārtika – grūsta vai malta)

                                 ex 0904 22 00

                                    11

                                    Ķīna (CN)

                                    Salmonella
                                     (2)

                                 20

                                 Tēja, arī aromatizēta

                                       (Pārtika)

                                 0902

                                    Ķīna (CN)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (6)

                                 20

                                 Baklažāni (Solanum melongena)

                                       (Pārtika – svaiga vai dzesēta)

                                 0709 30 00

                                    Dominikānas Republika (DO)

                                 Pesticīdu atliekas (3)

                                 20

                                             —

                                             Dārzeņpipari (Capsicum annuum)

                                             —

                                             0709 60 10 ;
                                             0710 80 51

                                    Dominikānas Republika (DO)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (7)

                                 50

                                             —

                                             Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

                                             —

                                             ex 0709 60 99 ;
                                             ex 0710 80 59

                                    20

                                    20

                                             —

                                             Sparģeļpupiņas
                                             (Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, vigna unguiculata ssp. unguiculata)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                             —

                                             ex 0708 20 00 ;
                                             ex 0710 22 00

                                    10

                                    10

                                             —

                                             Dārzeņpipari (Capsicum annuum)

                                             —

                                             0709 60 10 ;
                                             0710 80 51

                                    Ēģipte (EG)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (8)

                                 20

                                             —

                                             Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                             —

                                             ex 0709 60 99 ;
                                             ex 0710 80 59

                                    20

                                    20

                                 Sezama sēklas

                                       (Pārtika – svaiga vai dzesēta)

                                 1207 40 90

                                    Etiopija (ET)

                                    Salmonella
                                     (2)

                                 50

                                             —

                                             Lazdu rieksti, nelobīti

                                             —

                                          0802 21 00

                                    Gruzija (GE)

                                 Aflatoksīni

                                 50

                                             —

                                             Lazdu rieksti, lobīti

                                             —

                                          0802 22 00

                                             —

                                             Lazdu riekstu milti, rupjmaluma milti un pulveris

                                             —

                                          ex 1106 30 90

                                    40

                                             —

                                             Lazdu rieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                       (Pārtika)

                                             —

                                             ex 2008 19 19 ;
                                             ex 2008 19 95 ;
                                             ex 2008 19 99

                                    30

                                    20

                                    30

                                 Palmu eļļa

                                       (Pārtika)

                                 1511 10 90 ;
                                 1511 90 11 ;

                                    Gana (GH)

                                 Krāsvielas Sudan
                                     (9)

                                 50

                                 ex 1511 90 19 ;

                                    90

                                 1511 90 99

                                 Okra

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                 ex 0709 99 90 ;
                                 ex 0710 80 95

                                    20

                                    30

                                    Indija (IN)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (10)

                                 10

                                 Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                 ex 0709 60 99 ;
                                 ex 0710 80 59

                                    20

                                    20

                                    Indija (IN)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (11)

                                 20

                                 Pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)

                                       (Pārtika – svaiga vai dzesēta)

                                 0708 20

                                    Kenija (KE)

                                 Pesticīdu atliekas (3)

                                 5

                                 Lapu selerijas (Apium graveolens)

                                       (Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

                                 ex 0709 40 00

                                    20

                                    Kambodža (KH)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (12)

                                 50

                                 Sparģeļpupiņas
                                 (Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, vigna unguiculata ssp. unguiculata)

                                       (Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

                                 ex 0708 20 00 ;
                                 ex 0710 22 00

                                    10

                                    10

                                    Kambodža (KH)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (13)

                                 50

                                 Rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa)

                                       (Pārtika – sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē)

                                 ex 2001 90 97 ;

                                    11 ; 19

                                    Libāna (LB)

                                 Rodamīns B

                                 50

                                 Rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa)

                                       (Pārtika – sagatavota vai konservēta sālījumā vai izmantojot citronskābi; nesaldēta)

                                 ex 2005 99 80

                                    93

                                    Libāna (LB)

                                 Rodamīns B

                                 50

                                 Pipari (dārzeņpipari un citi pipari) (Capsicum spp.)

                                       (Pārtika – kaltēta, grauzdēta, grūsta vai malta)

                                 0904 21 10 ;

                                    Šrilanka (LK)

                                 Aflatoksīni

                                 50

                                 ex 0904 21 90 ;

                                    20

                                 ex 0904 22 00 ;

                                    11 ; 19

                                 ex 2008 99 99

                                    79

                                             —

                                             Zemesrieksti, nelobīti

                                             —

                                          1202 41 00

                                    Madagaskara (MG)

                                 Aflatoksīni

                                 50

                                             —

                                             Zemesrieksti, lobīti

                                             —

                                          1202 42 00

                                             —

                                             Zemesriekstu sviests

                                             —

                                          2008 11 10

                                             —

                                             Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                       (Barība un pārtika)

                                             —

                                             2008 11 91 ;
                                             2008 11 96 ;
                                             2008 11 98

                                 Džekfrūti (Artocarpus heterophyllus)

                                       (Pārtika – svaiga)

                                 ex 0810 90 20

                                    20

                                    Malaizija (MY)

                                 Pesticīdu atliekas (3)

                                 20

                                 Sezama sēklas

                                       (Pārtika – svaiga vai dzesēta)

                                 1207 40 90

                                    Nigērija (NG)

                                    Salmonella
                                     (2)

                                 50

                                 Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                 ex 0709 60 99 ;
                                 ex 0710 80 59

                                    20

                                    20

                                    Pakistāna (PK)

                                 Pesticīdu atliekas (3)

                                 20

                                 Avenes

                                       (Pārtika – saldēta)

                                 ex 0811 20 11 ;
                                 ex 0811 20 19 ;
                                 0811 20 31

                                    10

                                    10

                                    Serbija (RS)

                                 Norovīruss

                                 10

                                 Sezama sēklas

                                       (Pārtika – svaiga vai dzesēta)

                                 1207 40 90

                                    Sudāna (SD)

                                    Salmonella
                                     (2)

                                 50

                                 Arbūzu (Egusi, Citrullus spp.) sēklas un no tām iegūti produkti

                                       (Pārtika)

                                 ex 1207 70 00 ;
                                 ex 1208 90 00 ;
                                 ex 2008 99 99

                                    10

                                    10

                                    50

                                    Sjerraleone (SL)

                                 Aflatoksīni

                                 50

                                             —

                                             Zemesrieksti, nelobīti

                                             —

                                          1202 41 00

                                    Senegāla (SN)

                                 Aflatoksīni

                                 50

                                             —

                                             Zemesrieksti, lobīti

                                             —

                                          1202 42 00

                                             —

                                             Zemesriekstu sviests

                                             —

                                          2008 11 10

                                             —

                                             Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                       (Barība un pārtika)

                                             —

                                             2008 11 91 ;
                                             2008 11 96 ;
                                             2008 11 98

                                 Rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa)

                                       (Pārtika – sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē)

                                 ex 2001 90 97 ;

                                    11 ; 19

                                    Sīrija (SY)

                                 Rodamīns B

                                 50

                                 Rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa)

                                       (Pārtika – sagatavota vai konservēta sālījumā vai izmantojot citronskābi; nesaldēta)

                                 ex 2005 99 80

                                    93

                                    Sīrija (SY)

                                 Rodamīns B

                                 50

                                 Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                 ex 0709 60 99 ;
                                 ex 0710 80 59

                                    20

                                    20

                                    Taizeme (TH)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (14)

                                 10

                                             —

                                             Žāvētas aprikozes

                                             —

                                          0813 10 00

                                    Turcija (TR)

                                 Sulfīti (16)

                                 10

                                             —

                                             Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas (15)

                                       (Pārtika)

                                             —

                                          2008 50 61

                                 Žāvētas vīnogas (ieskaitot pastā sagrieztas vai saspiestas žāvētas vīnogas, kas nav citādi apstrādātas)

                                       (Pārtika)

                                 0806 20

                                    Turcija (TR)

                                 Ohratoksīns A

                                 5

                                 Citroni (Citrus limon, Citrus limonum)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai žāvēta)

                                 0805 50 10

                                    Turcija (TR)

                                 Pesticīdu atliekas (3)

                                 10

                                 Granātāboli

                                       (Pārtika – svaiga vai dzesēta)

                                 ex 0810 90 75

                                    30

                                    Turcija (TR)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (17)

                                 10

                                 Dārzeņpipari (Capsicum annuum)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                 0709 60 10 ;
                                 0710 80 51

                                    Turcija (TR)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (18)

                                 10

                                 Neapstrādāti veseli, malti, slīpēti, drupināti, smalcināti, smalcināti aprikožu kodoli, ko paredzēts laist tirgū galapatērētājam (19)
                                     (20)

                                       (Pārtika)

                                 ex 1212 99 95

                                    20

                                    Turcija (TR)

                                 Cianīds

                                 50

                                 Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                 ex 0709 60 99
                                 ex 0710 80 59

                                    20

                                    20

                                    Uganda (UG)

                                 Pesticīdu atliekas (3)

                                 20

                                 Sezama sēklas

                                       (Pārtika – svaiga vai dzesēta)

                                 1207 40 90

                                    Uganda (UG)

                                    Salmonella
                                     (2)

                                 50

                                             —

                                             Zemesrieksti, nelobīti

                                             —

                                          1202 41 00

                                    Amerikas Savienotās Valstis (US)

                                 Aflatoksīni

                                 10

                                             —

                                             Zemesrieksti, lobīti

                                             —

                                          1202 42 00

                                             —

                                             Zemesriekstu sviests

                                             —

                                          2008 11 10

                                             —

                                             Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                       (Barība un pārtika)

                                             —

                                             2008 11 91 ;
                                             2008 11 96 ;
                                             2008 11 98

                                             —

                                             Pistācijas, nelobītas

                                             —

                                          0802 51 00

                                    Amerikas Savienotās Valstis (US)

                                 Aflatoksīni

                                 10

                                             —

                                             Pistācijas, lobītas

                                             —

                                          0802 52 00

                                             —

                                             Pistācijas, grauzdētas

                                       (Pārtika)

                                             —

                                             ex 2008 19 13 ;
                                             ex 2008 19 93

                                    20

                                    20

                                             —

                                             Žāvētas aprikozes

                                             —

                                          0813 10 00

                                    Uzbekistāna (UZ)

                                 Sulfīti (16)

                                 50

                                             —

                                             Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas (15)

                                       (Pārtika)

                                             —

                                          2008 50 61

                                             —

                                             Koriandra lapas

                                             —

                                          ex 0709 99 90

                                    72

                                    Vjetnama (VN)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (21)

                                 50

                                             —

                                             Baziliks (svētais, saldais)

                                             —

                                          ex 1211 90 86

                                    20

                                             —

                                             Piparmētras

                                             —

                                          ex 1211 90 86

                                    30

                                             —

                                             Pētersīļi

                                       (Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

                                             —

                                          ex 0709 99 90

                                    40

                                 Okra

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                 ex 0709 99 90
                                 ex 0710 80 95

                                    20

                                    30

                                    Vjetnama (VN)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (21)

                                 50

                                 Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

                                       (Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

                                 ex 0709 60 99 ;
                                 ex 0710 80 59

                                    20

                                    20

                                    Vjetnama (VN)

                                 Pesticīdu atliekas (3)
                                     (21)

                                 50

               ”

               (1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti, KN kodam priekšā liek “ex”.

               (2)  Standartmetode EN ISO 6579-1 vai metode, kas saskaņā ar standartā EN ISO 16140-2 aprakstīto protokolu validēta attiecībā pret standartmetodi.

               (3)  Pesticīdu atliekas vismaz tiem pesticīdiem, kuri iekļauti kontroles programmā, kas pieņemta saskaņā ar 29. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulā (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.), un kurus var analizēt, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kam pamatā ir GC-MS un LC-MS (pesticīdi, kuri jākontrolē tikai augu izcelsmes produktos vai uz tiem).

               (4)  Amitraza atliekas.

               (5)  Nikotīna atliekas.

               (6)  Tolfenpirāda atliekas.

               (7)  Šādu vielu atliekas: acefāts, aldikarbs (aldikarba, tā sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā aldikarbs), amitrāzs (amitrāzs, ieskaitot metabolītus, kuri satur 2,4-dimetilanilīna grupu, kas izteikta kā amitrāzs), diafentiurons, dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, arī manebs, mankocebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams) un metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs).

               (8)  Šādu vielu atliekas: dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), dinotefurāns, folpets, prohlorāzs (prohlorāza un tā metabolītu, kas satur 2,4,6-trihlorfenola grupu, summa, izteikta kā prohlorāzs), tiofanātmetils un triforīns.

               (9)  Šajā pielikumā “krāsvielas Sudan” ir šādas ķīmiskās vielas: i) Sudan I (CAS numurs 842-07-9); ii) Sudan II (CAS numurs 3118-97-6); iii) Sudan III (CAS numurs 85-86-9); iv) Scarlet Red vai Sudan IV (CAS numurs 85-83-6).

               (10)  Diafentiurona atliekas.

               (11)  Karbofurāna atliekas.

               (12)  Fentoāta atliekas.

               (13)  Hlorbufāma atliekas.

               (14)  Šādu vielu atliekas: formetanāts (formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds)), protiofoss un triforīns.

               (15)  Identitātes un fiziskās pārbaudes var veikt kopējā ievešanas dokumentā (KID) norādītās galamērķa vietas kompetentā iestāde, ievērojot šīs regulas 9. panta 2. punkta nosacījumus.

               (16)  Standartmetodes: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 vai ISO 5522:1981.

               (17)  Prohlorāza atliekas.

               (18)  Šādu vielu atliekas: diafentiurons, formetanāts (formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds)) un tiofanātmetils.

               (19)  “Neapstrādāti produkti” kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

               (20)  “Laišana tirgū” un “galapatērētājs” kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

               (21)  Šādu vielu atliekas: ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, arī manebs, mankozebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams), fentoāts un kvinalfoss.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1250 (2019. gada 22. jūlijs), ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2019. gada 10. aprīļa spriedumus lietās T-300/16 un T-301/16 attiecībā uz Īstenošanas regulām (ES) 2016/387 un (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam, uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu attiecina reģistrāciju

text:
                  23.7.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 195/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1250
         (2019. gada 22. jūlijs),
         ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2019. gada 10. aprīļa spriedumus lietās T-300/16 un T-301/16 attiecībā uz Īstenošanas regulām (ES) 2016/387 un (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam, uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu attiecina reģistrāciju
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (2), un jo īpaši tās 24. pantu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

                     (1)

                     Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1559 (3) (“pagaidu regula”) 2015. gada 18. septembrī noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes (“attiecīgā valsts”) plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam Savienībā.

                     (2)

                     2016. gada 17. martā Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu (“attiecīgais ražojums”) importam (4), kas grozīta ar Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) 2016/1369 (5) (“apstrīdētā antidempinga regula”).

                     (3)

                     Tajā pašā dienā Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2016/387, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (6) (“apstrīdētā antisubsidēšanas regula”).

                     (4)

                        Jindal Saw Limited (“ražotājs eksportētājs”) un Jindal Saw Italia SpA (“tā saistītais importētājs”) (kopā “pieprasījuma iesniedzēji”) Vispārējā tiesā (“Vispārējā tiesa”) iesniedza prasības par apstrīdētajām antidempinga un antisubsidēšanas regulām. 2019. gada 10. aprīlī Vispārējā Tiesa pasludināja spriedumus lietās T-300/16 (7) un T-301/16 (8) par attiecīgi antisubsidēšanas un antidempinga regulām.

                     (5)

                     Lietā T-300/16 Vispārējā tiesa konstatēja, ka apstrīdētajā antisubsidēšanas regulā, aprēķinot ieguvumu no konstatētajiem dzelzsrūdas mērķa eksporta ierobežojumiem attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw Limited (“Jindal Saw”), tika pārkāpts 6. panta d) punkts Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antisubsidēšanas pamatregula”). Konkrētāk, Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Jindal Saw faktiski radušās izmaksas par transportēšanu no raktuves līdz ražotnei Indijā bija augstākas nekā tās, ko Komisija ņēma vērā kā vidējo rādītāju un iekļāva Indijā pastāvošās dzelzsrūdas vidējās iepirkuma cenas aprēķinā. Vispārējā tiesa uzskatīja – šāda transportēšanas izmaksu atšķirība nozīmē, ka cena, par kādu Jindal Saw ieguva dzelzsrūdu Indijas tirgū, faktiski bija augstāka nekā vidējā iepirkuma cena, ko Komisija pieņēma, lai noteiktu atlīdzības līmeni, un tam bija neizbēgama ietekme uz šim ražotājam eksportētājam noteikto ieguvumu. Tādējādi Tiesa konstatēja, ka Komisija ir pārkāpusi antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 2. punktu un 6. panta d) punktu, jo Komisija, lai aprēķinātu standarta vidējās transportēšanas izmaksas, kļūdaini pēc nejaušības principa izvēlējās atsevišķus posteņus no Jindal Saw piegādes izmaksām, un antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punkta trešo daļu, jo Komisija noteica kompensācijas maksājumu tādā līmenī, kas ir augstāks par kompensējamajām subsīdijām.

                     (6)

                     Abās lietās (T-300/16 un T-301/16) Vispārējā tiesa arī izdarīja konstatējumus par cenu samazinājuma aprēķiniem, ko Komisija veica apstrīdētajās antisubsidēšanas un antidempinga regulās. Konkrētāk, Vispārējā tiesa konstatēja – Komisija, lai noteiktu Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, izmantoja tādu pārdošanas struktūru pārdošanas cenas, kuras ir saistītas ar galveno Savienības ražotāju, bet tajā pat laikā neņēma vērā Jindal Saw pārdošanas struktūru pārdošanas cenas, lai noteiktu Jindal Saw ražotā attiecīgā ražojuma cenu, tāpēc nevar uzskatīt, ka cenas samazinājuma aprēķins ir veikts, salīdzinot cenas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisijas kļūdas dēļ, ko tā pieļāvusi, aprēķinot attiecīgā ražojuma izraisīto cenu samazinājumu saistībā ar Jindal Saw ražojumiem, tika ņemts vērā cenu samazinājums, kura nozīme vai pat esība nav bijusi pienācīgi noteikta.

                     (7)

                     Tādējādi Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija ir pārkāpusi attiecīgi 8. panta 1. punktu antisubsidēšanas pamatregulā un 3. panta 1. punktu Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antidempinga pamatregula”). Tā kā secinājums par to, ka attiecīgā ražojuma imports ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pamatā, balstījās uz apstrīdētajās antisubsidēšanas un antidempinga regulās aprēķināto cenu samazinājumu, Vispārējā tiesa konstatēja, ka, iespējams, ir apšaubāma arī cēloņsakarība starp subsidēto importu un importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei kā kompensācijas maksājuma noteikšanas priekšnosacījumu saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 1. panta 1. punktu un 8. panta 5. punktu un antidempinga maksājuma noteikšanas priekšnosacījumu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 1. panta 1. punktu un 3. panta 6. punktu.

                     (8)

                     Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja – nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja cenu samazinājums būtu aprēķināts pareizi, Savienības ražošanas nozares kaitējuma starpība būtu noteikta tādā līmenī, kas būtu zemāks par attiecīgi subsīdijas likmi un dempinga starpību. Tādā gadījumā saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punkta trešo daļu kompensācijas maksājuma apmērs būtu jāsamazina līdz likmei, kas būtu pietiekama, lai šo kaitējumu novērstu. Līdzīgi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājuma apmērs būtu jāsamazina līdz likmei, kas būtu pietiekama, lai šo kaitējumu novērstu.

                     (9)

                     Minēto spriedumu rezultātā ar apstrīdētajām antidempinga un antisubsidēšanas regulām noteiktie antidempinga un kompensācijas maksājumi, ciktāl tie attiecas uz Jindal Saw Limited, netiek iekasēti, ņemot vērā atkārtoto pārbaudi, kuras rezultāti šajā posmā nav zināmi.

                     (10)

                     Pēc Vispārējās Tiesas spriedumu pasludināšanas Komisija, publicējot Paziņojumu (9) (“Paziņojums par izmeklēšanu atsākšanu”), nolēma daļēji atsākt antisubsidēšanas un antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu, kuru rezultātā tika pieņemtas apstrīdētās antisubsidēšanas un antidempinga regulas, un atsākt tās tajā posmā, kurā notikusi nelikumība. Atsākšana attiecas uz Vispārējās tiesas spriedumu izpildi attiecībā uz Jindal Saw Limited.

               2.   REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

                     (11)

                     Komisija analizēja, vai ir lietderīgi attiecināt reģistrāciju uz attiecīgā ražojuma importu. Šajā sakarā Komisija ņēma vērā šādus apsvērumus.

                     (12)

                     LESD 266. pantā noteikts, ka iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Ja tiek atcelts akts, ko iestādes pieņēmušas saistībā ar administratīvu procedūru, piemēram, antidempinga vai antisubsidēšanas izmeklēšanu, Tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Tiesas konstatētā nelikumība (10).

                     (13)

                     Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (11). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, ne vienmēr ietekmē sagatavošanās darbības, piemēram, procedūras sākšanu. Situācijā, kad tiek atcelta regula, ar ko nosaka galīgos tirdzniecības aizsardzības pasākumus, tas nozīmē, ka pēc anulēšanas procedūra vēl nav pabeigta, jo akts, ar kuru pabeidz procedūru, vairs nav Savienības tiesību sistēmā (12), izņemot gadījumus, kad nelikumība notikusi procedūras sākšanas posmā.

                     (14)

                     Kā paskaidrots Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu un tā kā nelikumība nav notikusi procedūras sākšanas posmā, bet gan izmeklēšanas posmā, Komisija nolēma atsākt antisubsidēšanas un antidempinga izmeklēšanas tiktāl, ciktāl tās attiecas uz Jindal Saw Limited; Komisija izmeklēšanas atsāka tajā posmā, kurā notikusi nelikumība, t. i., sākotnējās izmeklēšanas kontekstā, kura attiecās uz laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim.

                     (15)

                     Saskaņā ar Tiesas judikatūru administratīvas procedūras atsākšanu un maksājumu iespējamu atkārtotu noteikšanu nevar uzskatīt par pretēju noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku (13). Ar atsākšanas paziņojumu ieinteresētās personas, t. sk., importētāji, tiek informētas par to, ka turpmākās saistības attiecīgā gadījumā būs atkarīgas no atkārtotās pārbaudes konstatējumiem.

                     (16)

                     Pamatojoties uz atsāktās izmeklēšanas rezultātiem, kas šajā posmā nav zināmi, Komisija pieņems regulas, ar kurām labos Tiesas konstatētās kļūdas un attiecīgos gadījumos atkārtoti noteiks piemērojamās maksājumu likmes. Šīs no jauna noteiktās likmes, ja tādas būs, stāsies spēkā no dienas, kurā stājās spēkā apstrīdētās antisubsidēšanas un antidempinga regulas.

                     (17)

                     Saistībā ar iepriekšējām vai turpmākām antidempinga vai antisubsidēšanas maksājumu saistībām jāņem vērā turpmāk minētie aspekti.

                     (18)

                     Tā kā saistību summa, kas izrietēs no atkārtotās pārbaudes, ir neskaidra, Komisija Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu lūdza valstu muitas dienestus sagaidīt atkārtotās pārbaudes rezultātus, pirms tie pieņem lēmumu par atmaksas pieprasījumiem saistībā ar Vispārējās tiesas atceltajiem antidempinga un/vai kompensācijas maksājumiem attiecībā uz Jindal Saw Limited. Tādējādi muitas dienestiem ir ieteikts neveikt atcelto maksājumu pieprasījumus līdz brīdim, kad atkārtotās pārbaudes rezultāti būs publicēti Oficiālajā Vēstnesī.

                     (19)

                     Turklāt, ja atsākto izmeklēšanu rezultātā atkārtoti tiks noteikti antidempinga un/vai kompensācijas maksājumi, tie jāiekasē arī par laikposmu, kurā tika veiktas atsāktās izmeklēšanas. Tiek uzskatīts, ka tas ir būtiski, lai nodrošinātu juridiski pamatotu pasākumu iedarbīgu un vienādu piemērošanu visā to piemērošanas laikā neatkarīgi no tā, kurā laikā notiek imports, t. i., pirms vai pēc izmeklēšanas atsākšanas.

                     (20)

                     Šajā sakarā Komisija norāda, ka reģistrācija ir antidempinga instruments, kas paredzēts antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktā, lai pasākumus importam vēlāk varētu piemērot no reģistrācijas dienas. Tas attiecas, piemēram, uz to, lai nodrošinātu maksājumu veikšanu gadījumos, kad maksājumi tiek piemēroti ar atpakaļejošu spēku, vai noteikumu apiešanas gadījumos. Šajā lietā Komisija uzskata, ka nolūkā attiecīgā gadījumā atvieglot antidempinga un kompensācijas maksājumu iekasēšanu pēc izmeklēšanu atsākšanas ir lietderīgi reģistrēt importu attiecībā uz Jindal Saw Limited.

                     (21)

                     Saskaņā ar Tiesas judikatūru tiek norādīts (14), ka pretēji reģistrācijai, kas notiek laikposmā pirms pagaidu pasākumu pieņemšanas, konkrētajā lietā nav piemērojami antidempinga pamatregulas 10. panta 4. punkta un antisubsidēšanas pamatregulas 16. panta 4. punkta nosacījumi. Tādu izmeklēšanu kontekstā, kas saistītas ar Tiesas spriedumu izpildi, reģistrācijas mērķis nav atļaut atpakaļejošu tirdzniecības aizsardzības maksājumu iekasēšanu, kā paredzēts minētajos noteikumos. Kā minēts iepriekš, reģistrācijas iemesli drīzāk ir tādi, ka, lai nodrošinātu pasākumu iedarbīgumu, ir lietderīgi, ciktāl iespējams, nodrošināt, ka importam no apstrīdēto antidempinga un antisubsidēšanas regulu spēkā stāšanās dienas līdz iespējamu koriģēto maksājumu noteikšanai antidempinga un antisubsidēšanas maksājumus piemēro pareizā apmērā un bez nevajadzīga pārtraukuma.

                     (22)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskatīja, ka ir pamatoti veikt reģistrāciju saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu.

               3.   REĢISTRĒŠANA

                     (23)

                     Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu uz Jindal Saw ražotā attiecīgā ražojuma, uz kuru attiecas Taric papildu kods C054, importu jāattiecina reģistrācija, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanas rezultātā atkārtoti tiks noteikti maksājumi, par šādu importu var iekasēt atbilstoša apmēra antidempinga un kompensācijas maksājumus.

                     (24)

                     Kā norādīts Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu, iespējamās no apstrīdēto antidempinga un antisubsidēšanas regulu spēkā stāšanās dienas piemērojamās galīgās saistības attiecībā uz antidempinga un kompensācijas maksājumu veikšanu izrietēs no atkārtotās pārbaudes konstatējumiem. Tomēr par laikposmu no 2019. gada 21. jūnija līdz atsākto izmeklēšanu rezultātu spēkā stāšanās dienai neiekasē maksājumus, kas ir lielāki par apstrīdētajos antisubsidēšanas un antidempinga noteikumos noteiktajiem maksājumiem. Šobrīd uzņēmumam Jindal Saw Limited piemēro kompensācijas maksājumu 8,7 %, apmērā un antidempinga maksājumu 14,1 % apmērā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Muitas dienesti veic atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 14. panta 5. punktu un Regulas (ES) 2016/1037 24. panta 5. punktu, lai reģistrētu tādu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu (izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”)) importu Savienībā, kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90 (Taric kodi 7303001010, 7303009010) un kuras ražojis uzņēmums Jindal Saw Limited (Taric papildu kods C054).

               2.   Reģistrēšanu beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               3.   Tādu antidempinga un kompensācijas maksājumu likmes, kurus no izmeklēšanas atsākšanas brīža līdz atsāktās izmeklēšanas rezultātu spēkā stāšanās dienai var iekasēt par tādu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu (izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”)) importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90 (Taric kodi 7303001010, 7303009010) un ko ražojis uzņēmums Jindal Saw Limited (Taric papildu kods C054), nepārsniedz ar Īstenošanas regulām (ES) 2016/387 un (ES) 2016/388 noteiktās antidempinga un kompensācijas maksājumus likmes.

               4.   Valstu muitas dienesti, pirms pieņemt lēmumu par antidempinga un/vai kompensācijas maksājumu atmaksas un atlaišanas pieprasījumu attiecībā uz importu, kas saistīts ar Jindal Saw Limited, sagaida, kad tiek publicēta attiecīgā Komisijas Īstenošanas regula, ar ko atkārtoti nosaka maksājumus.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 22. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 7. jūnija Regulu (ES) 2018/825.

            (2)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 7. jūnija Regulu (ES) 2018/825.

            (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1559 (2015. gada 18. septembris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 244, 19.9.2015., 25. lpp.).

            (4)  OV L 73, 18.3.2016., 53. lpp.

            (5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1369 (2016. gada 11. augusts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 217, 12.8.2016., 4. lpp.).

            (6)  OV L 73, 18.3.2016., 1. lpp.

            (7)  ECLI:EU:T:2019:235.

            (8)  ECLI:EU:T:2019:234.

            (9)  OV C 209, 20.6.2019., 35. lpp.

            (10)  Apvienotās lietas 97, 193, 99 un 215/86 Asteris AE u. c. un Grieķijas Republika/Komisija, Recueil 1988, 2181. lpp., 27. un 28. punkts.

            (11)  Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Recueil 1998, I-6993. lpp., 31. punkts. Lieta C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil 2000, I-8147. lpp., 80.–85. punkts. Lieta T-301/01 Alitalia/Komisija, Krājums 2008, II-1753. lpp., 99. un 142. punkts. Apvienotās lietas T-267/08 un T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Komisija, Krājums 2011, II-0000. lpp., 83. punkts.

            (12)  Apvienotās lietas 97, 193, 99 un 215/86 Asteris AE u. c. un Grieķijas Republika/Komisija, Recueil 1988, 2181. lpp., 27. un 28. punkts. Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Recueil 1998, I-6993. lpp., 31. punkts. Lieta C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil 2000, I-8147. lpp., 80.–85. punkts. Lieta T-301/01 Alitalia/Komisija, Krājums 2008, II-1753. lpp., 99. un 142. punkts. Apvienotās lietas T-267/08 un T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Komisija, Krājums 2011, II-0000. lpp., 83. punkts.

            (13)  Tiesas 2018. gada 15. marta spriedums lietā C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 79. punkts un 2019. gada 19. jūnija spriedums lietā C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, 58. punkts.

            (14)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 79. punkts un 2019. gada 19. jūnija spriedums lietā C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, 58. punkts.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) 2019/1292 (2019. gada 31. jūlijs), ar ko īsteno 21. panta 2. punktu Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

text:
                  2.8.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 204/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1292
         (2019. gada 31. jūlijs),
         ar ko īsteno 21. panta 2. punktu Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2016/44 (2016. gada 18. janvāris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 204/2011 (1), un jo īpaši tās 21. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2016. gada 18. janvārī pieņēma Regulu (ES) 2016/44.

                     (2)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/44 21. panta 6. punktu Padome ir pārskatījusi minētās regulas III pielikumā izklāstīto sarakstā iekļauto personu un vienību sarakstu.

                     (3)

                     No Regulas (ES) 2016/44 III pielikumā izklāstītā sarakstā iekļauto personu un vienību saraksta būtu jāsvītro ieraksti par divām personām.

                     (4)

                     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2016/44 III pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (ES) 2016/44 III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 31. jūlijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               T. TUPPURAINEN

            (1)  OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.

            PIELIKUMS
            Regulas (ES) 2016/44 III pielikumā (Regulas 6. panta 2. punktā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts) no daļā “A. Personas” izklāstītā saraksta svītro 1. ierakstu (attiecībā uz ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed) un 14. ierakstu (attiecībā uz AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed) un attiecīgi pārnumurē atlikušos ierakstus.