title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/379 (2020. gada 5. marts), ar ko nosaka pagaidu kompensācijas maksājumu Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam

text:
                  6.3.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 69/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/379
         (2020. gada 5. marts),
         ar ko nosaka pagaidu kompensācijas maksājumu Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 12. pantu un 24. panta 1. punktu,
         apspriedusies ar dalībvalstīm,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Procedūras sākšana

                     (1)

                     Pamatojoties uz pamatregulas 10. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2019. gada 7. jūnijā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz Ēģiptes (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu (“SŠS”) importu Eiropas Savienībā (“Savienība”). Paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                     (2)

                     Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Stikla šķiedras ražotāju apvienība (“sūdzības iesniedzējs” jeb “APFE”) 2019. gada 24. aprīlī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzību atbalstīja ražotāji, kas pārstāv 71 % no nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

                     (3)

                     Pirms antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas Komisija paziņoja Ēģiptes valdībai (“ĒV”), ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu aicināja ĒV apspriesties. ĒV noraidīja apspriešanās piedāvājumu, un apspriešanās netika rīkota, taču iesniedza divus piezīmju kopumus par izmeklēšanas sākšanu – vienu pirms paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un otru pēc tam.

                     (4)

                     Komisija 2019. gada 3. maijā sāka atsevišķu antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz to pašu Ēģiptes un Bahreinas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu Savienībā (3). Komisija 2019. gada 12. decembrī informēja visas ieinteresētās personas, ka izmeklēšana turpināsies, nepiemērojot pagaidu antidempinga maksājumus.

                     (5)

                     Pirms izmeklēšanas sākšanas ĒV norādīja, ka sūdzībā nav iekļauti pietiekami pierādījumi par subsidēšanu vai kaitējumu, lai pamatotu procedūras sākšanu. Tās sniegtās piezīmes par subsidēšanu tika izskatītas memorandā par pierādījumu pietiekamību, kas tika pievienots atklātajiem lietas materiāliem, bet piezīmes par kaitējumu ir aplūkotas turpmāk.

                     (6)

                     Pēc izmeklēšanas sākšanas Komisija saņēma papildu piezīmes no ĒV, vēlreiz atkārtojot apgalvojumus par subsidēšanu, kā arī sniedzot informāciju par sūdzībā minētajiem apgalvojumiem attiecībā uz kaitējumu, ko izraisījis imports no Ēģiptes.

                     (7)

                     Vispirms ĒV analizēja sūdzībā ietvertos datus par cenām Savienības tirgū 2017. un 2018. gadā un norādīja, ka ES pārdošanas cenas nesamazinājās un importa no Ēģiptes cenas samazinājās tikai par 2 %.

                     (8)

                     Tomēr šajā cenu analīzē tika salīdzināti tikai divi attiecīgā perioda gadi un tādējādi netika ņemti vērā visi sūdzībā izklāstītie dati, kas liecina par importa cenu un ES pārdošanas cenu attīstību kopumā – tā parāda importa cenu kritumu un ES pārdošanas cenu stagnāciju.

                     (9)

                     Komisija arī norādīja uz 84.–91. apsvērumā sniegtajiem datiem par cenu tendencēm un uz Komisijas secinājumiem, kuru pamatā ir visa datu kopa.

                     (10)

                     ĒV analizēja sūdzībā izklāstītos ekonomiskos rādītājus un secināja, ka tie neliecina par būtisku kaitējumu. Tas ir pretēji Komisijas veiktajai sūdzībā sniegto datu analīzei, kas skaidri parāda kaitējumu, pamatojoties uz strauju peļņas samazināšanos 2016.–2018. gadā.

                     (11)

                     Komisijas veiktā makroekonomisko un mikroekonomisko rādītāju analīze ir sīki izklāstīta 4.4. iedaļā.

                     (12)

                     Tad ĒV norādīja uz citiem būtiska kaitējuma cēloņiem, kurus Komisija varētu meklēt. Tā apgalvoja, ka kaitējumu varētu izraisīt tehnoloģiju attīstības trūkums, nepietiekama ražošanas jauda, pieprasījuma samazināšanās, izmaksu pieaugums un imports no citām valstīm.

                     (13)

                     Sūdzībā jau ir aplūkoti šie faktori un sniegti pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozare ir ieguldījusi līdzekļus savās ražotnēs un ka nepastāv cēloņsakarība starp importu no citām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

                     (14)

                     Visi šie faktori ir izmeklēti, un Komisijas pagaidu konstatējumi ir izklāstīti 5. iedaļā.

                     (15)

                     Arī no SŠS lietotāju grupas Savienībā Komisija saņēma informāciju, kura attiecās uz apgalvojumu par importa no Ēģiptes izraisīto kaitējumu.

                     (16)

                     Lietotāju grupa, kas vēlējās palikt anonīma, izteica piezīmes par kaitējuma neesību 2015. gadā, importa apjomu no Ēģiptes, par to, ka importa apjoms, visticamāk, vēl vairāk nepieaugs, kā arī par sūdzībā izklāstītajiem ekonomiskajiem rādītājiem.

                     (17)

                     Arī visi šie faktori ir izmeklēti, un Komisijas pagaidu konstatējumi ir izklāstīti 4. iedaļā. Komisija apstiprināja, ka procedūras sākšanas posmā sūdzībā bija pietiekami pierādījumi par dempingu, kas rada kaitējumu.

                     (18)

                     ĒV un Jushi Egypt arī norādīja, ka atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem par izejmateriāliem nav subsīdija, ciktāl šie importētie ražojumi paši tiek reeksportēti vai tiek pārstrādāti kādā pakārtotā ražojumā.

                     (19)

                     Komisija atzina, ka sevišķi tad, ja tiek izpildīti pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un tajā minētā I, II un III pielikuma nosacījumi, tikai pārmērīgs atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem par izejmateriāliem veido kompensējamu subsīdiju, un izmeklēšanas laikā pievērsa tam īpašu uzmanību.

                     (20)

                     Komisija arī ņēma vērā, ka ĒV piezīme neattiecas uz atbrīvojumiem no ievedmuitas nodokļiem saistībā ar ražošanas iekārtām.

               1.2.   Grozījums paziņojumā par procedūras sākšanu

                     (21)

                     Komisija 2020. gada 12. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu, ar ko groza paziņojumu par procedūras sākšanu (4).

                     (22)

                     Izmeklēšanas gaitā Komisija atrada papildu pierādījumus par attiecīgām subsīdijām, kas pilnībā nebija iekļautas 2019. gada 7. jūnija paziņojumā par procedūras sākšanu.

                     (23)

                     Konkrētāk, Komisija ieguva papildu pierādījumus par preferenciāliem stratēģiskiem aizdevumiem, kurus Ķīnas valstij piederošas vai valsts kontrolētas struktūras piešķīra tieši Jushi Egypt un netieši ar Jushi Egypt mātesuzņēmuma Ķīnas Tautas Republikā starpniecību.

                     (24)

                     Par šiem aizdevumiem Komisija ieguva pierādījumus, ka tie ietver finansiālu ieguldījumu, ko var attiecināt uz Ēģiptes valdību un kas piešķir ieguvumu attiecīgā ražojuma ražotājam eksportētājam.

                     (25)

                     Izmeklēšanas gaitā Komisija apzināja arī citus Ēģiptes un Ķīnas Tautas Republikas sadarbības elementus, kuri varētu būt būtiski, lai pārbaudītu citu subsīdiju praksi, kas jau minēta paziņojumā par procedūras sākšanu, piemēram, zemes nodrošināšanu par neatbilstoši zemu atlīdzību.

                     (26)

                     Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu nolēma šīs subsīdijas iekļaut pašreizējās izmeklēšanas tvērumā un attiecīgi grozīt 2019. gada 7. jūnija paziņojumu. Šajā sakarā lietas materiāliem tika pievienota informācija, un ĒV tika aicināta uz apspriešanos par šīm papildu subsīdijām.

               1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (27)

                     Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). Attiecīgā gadījumā Komisija arī pārbaudīja datus par laikposmu pēc IP.

               1.4.   Reģistrēšana

                     (28)

                     Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/199 (5) (“reģistrācijas regula”) noteica, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē trīs nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5.a punktu.

               1.5.   Ieinteresētās personas

                     (29)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Komisija turklāt īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĒV, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās asociācijas par izmeklēšanas sākšanu un aicināja visus minētos piedalīties.

                     (30)

                     Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                     (31)

                     Ieinteresētās personas, kas jau bija sadarbojušās atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā, tika aicinātas paziņot, ka tās sadarbojas abās izmeklēšanās, un tādā gadījumā tika uzskatītas par ieinteresētajām personām abās izmeklēšanās. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšana ir divas atsevišķas procedūras, un lūdza ieinteresētās personas savos iesniegumos skaidri norādīt, vai tās atsaucas uz antidempinga izmeklēšanu, antisubsidēšanas izmeklēšanu vai abām.

               1.6.   Atlase

                     (32)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

               1.6.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (33)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko noteiktajā termiņā būtu iespējams izmeklēt. Sākotnēji izveidotā izlase bija tāda pati kā atsevišķajai antidempinga izmeklēšanai attiecībā uz to pašu Ēģiptes un Bahreinas izcelsmes ražojumu.

                     (34)

                     Piezīmes par atlasi netika saņemtas.

               1.6.2.   Importētāju atlase

                     (35)

                     Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

                     (36)

                     Tā kā tikai divi nesaistīti importētāji iesniedza aizpildītas atlases veidlapas, atlase netika veikta.

                     (37)

                     Abi nesaistītie importētāji tika atlasīti pārbaudei arī atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā.

               1.6.3.   Ēģiptes ražotāju eksportētāju atlase

                     (38)

                     Komisija neizmantoja atlasi attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem Ēģiptē, jo Jushi Group ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs Ēģiptē.

               1.6.4.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

                     (39)

                     Komisija nosūtīja anketas ĒV, ražotājam eksportētājam, trim atlasītajiem Savienības ražotājiem un diviem nesaistītiem importētājiem. Lietotājiem tika sagatavota anketa, kuru viņi pēc vēlēšanās varētu aizpildīt tā vietā, lai iesniegtu informāciju.

                     (40)

                     Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ĒV, ražotāja eksportētāja, visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem un abiem nesaistītajiem importētājiem. Tika saņemtas arī divas aizpildītas lietotāju anketas.

                     (41)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējums notika ĒV, Suecas Ekonomikas zonas pārvaldes un Investīciju un brīvo zonu pārvaldes telpās, un tajā piedalījās arī citu attiecīgo ministriju amatpersonas.

                     (42)

                     Saistībā ar makroekonomisko rādītāju datu vākšanas, ko veica sūdzības iesniedzēji, metodiku un datu pareizību saskaņā ar pamatregulas 26. pantu tika veikts pārbaudes apmeklējums sūdzības iesniedzēju juristu telpās.

                     (43)

                     Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 26. pantu tika veikti turpmāk minēto uzņēmumu telpās.

                                       Savienības ražotāji un saistīti uzņēmumi

                                             —

                                                3B Fibreglass, Battice, Beļģija

                                             —

                                                Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovākija

                                             —

                                                European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Beļģija

                                       Nesaistīti importētāji Eiropas Savienībā

                                             —

                                                Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Apvienotā Karaliste

                                             —

                                                Helm AG, Hamburg, Vācija

                                       Nesaistīti lietotāji Eiropas Savienībā

                                             —

                                                Polykemi, Ystad, Zviedrija

                                             —

                                             uzņēmums A (6)

                                       Ražotājs eksportētājs Ēģiptē un saistīti uzņēmumi

                                             —

                                                Jushi Group:

                                                         —

                                                            Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Ēģipte,

                                                         —

                                                            Jushi France SAS, Francija,

                                                         —

                                                            Jushi Italia srl, Itālija,

                                                         —

                                                            Jushi Spain SA, Spānija.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Izmeklējamais ražojums

                     (44)

                     Ražojums, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, ir cirstās stikla šķiedras šķipsnas, kuru garums nepārsniedz 50 mm (“cirstās šķiedras”); stikla šķiedras grīstes, izņemot tādas stikla šķiedras grīstes, kas ir impregnētas un pārklātas un kam karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (noteikts pēc ISO standarta 1887) (“grīstes”); mašas, kas izgatavotas no stikla šķiedras pavedieniem, izņemot mašas no stikla vates (“mašas”), (“izmeklējamais ražojums”). Izmeklējamais ražojums ir pazīstams ar nosaukumu “stikla šķiedras stiegrojums” jeb “SŠS”.

                     (45)

                     Attiecīgais ražojums ir Ēģiptes izcelsmes izmeklējamais ražojums.

                     (46)

                     Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARIC kodi 7019120022, 7019120025, 7019120026 un 7019120039).

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (47)

                     Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši lietojumi:

                                 a)

                                 attiecīgais ražojums;

                                 b)

                                 Ēģiptē ražotais un tās iekšzemes tirgū pārdotais ražojums;

                                 c)

                                 ražojums, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

                     (48)

                     Komisija nolēma, ka šīs izmeklēšanas nolūkos minētie ražojumi tādējādi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

               3.   SUBSIDĒŠANA

         3.1.   Subsīdijas un subsīdiju programmas, kas ietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā

                     (49)

                     Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp informāciju sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem, Komisija izmeklēja iespējamo ĒV veikto subsidēšanu, kura notiek ar šādām subsīdijām:

                                 —

                                 preferenciāli stratēģiski aizdevumi, kredītlīnijas, cits finansējums, apdrošināšana un garantijas,

                                 —

                                 nesaņemti ieņēmumi, izmantojot tieša atbrīvojuma no nodokļiem un nodokļu samazinājuma programmas:

                                             —

                                             ienākuma nodokļa privilēģijas uzņēmumiem, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā,

                                 —

                                 nesaņemti ieņēmumi, izmantojot netiešo nodokļu un ievedmuitas nodokļu programmas:

                                             —

                                             atbrīvojumi no pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) un ievedmuitas nodokļu atlaides par importētu iekārtu izmantošanu,

                                             —

                                             atbrīvojumi no PVN un atbrīvojumi no ievedmuitas nodokļiem saistībā ar importētiem izejmateriāliem, ko izmanto eksportētās gatavās precēs,

                                 —

                                 valsts nodrošinātas preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu atlīdzību:

                                             —

                                             valsts nodrošināta elektroenerģija par neatbilstoši zemu atlīdzību,

                                             —

                                             valsts nodrošināta zeme par neatbilstoši zemu atlīdzību.

               3.2.   Ievads

                     (50)

                     Apgalvojums par subsidēšanu Ēģiptē attiecas uz Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (“Jushi Egypt”) – uzņēmumu, kurš atrodas Ķīnas un Ēģiptes Suecas Ekonomikas un tirdzniecības sadarbības zonā (“SETS zona”). Zona aptver 7,34 km2 lielu platību, kas sadalīta pamata platībā 1,34 km2 apmērā un papildu platībā 6 km2 apmērā.

                     (51)

                     ĒV 2002. gadā visu 20 km2 teritoriju, kurā atrodas SETS zona, proti, Suecas līča ziemeļrietumu ekonomisko zonu, oficiāli klasificēja par speciālo ekonomisko zonu (“SE zona”) (7). Tādējādi Ēģiptes Likuma nr. 83/2002 par īpašajām ekonomiskajām zonām (“Likums Nr. 83/2002”) noteikumi kļuva piemērojami arī SETS zonai.

                     (52)

                     Ēģipte 2014. gadā nāca klajā ar Suecas kanāla koridora attīstības plānu. Saistībā ar šo plānu SE zona 2015. gadā tika oficiāli iekļauta plašākajā Suecas kanāla ekonomiskajā zonā (“SK zona”), kas aptver visu teritoriju ap Suecas kanālu 461 km2 platībā. Saskaņā ar Likumu Nr. 83/2002 un tā grozījumiem (8) visa teritorija tagad tiek uzskatīta par “īpašu ekonomisko zonu”. Tā kā tā ir īpaša teritorija, tajā esošie uzņēmumi gūst labumu no preferenciāla režīma, kā izklāstīts turpmāk minētajās subsīdiju programmās.

               3.3.   Atbrīvojumi no PVN un ievedmuitas nodokļu atlaides par importētām iekārtām

                     (53)

                     Šī programma paredz atbrīvojumu no PVN un ievedmuitas nodokļiem tādu iekārtu importam, kuras ražošanas procesā izmanto SK zonā esošie uzņēmumi.

               3.3.1.   Analīze

                     (54)

                     Programmas juridiskais pamats ir šādi dokumenti:

                                 a)

                                 Likums Nr. 83/2002 par īpašām ekonomiskajām zonām (“Likums Nr. 83/2002”);

                                 b)

                                 Ēģiptes Arābu Republikas prezidenta dekrēts par Likumu Nr. 27/2015, ar ko groza dažus noteikumus īpašo ekonomisko zonu likumā Nr. 83/2002 (“Likums Nr. 27/2015”);

                                 c)

                                 ieguldījumu likums, kas ieviests ar 2017. gada Likumu Nr. 72;

                                 d)

                                 premjerministra 2017. gada rezolūcijas projekts Nr. 2310 par izpildnoteikumiem attiecībā uz ieguldījumu likumu, kas izdots ar 2017. gada Likumu Nr. 72;

                                 e)

                                 PVN likums, kas ieviests ar 2016. gada Likumu Nr. 67;

                                 f)

                                 PVN likuma izpildnoteikumi, Finanšu ministrijas dekrēts Nr. 66/2017.

               3.3.2.   Izmeklēšanas konstatējumi

                     (55)

                     Atbilstīgi 22. pantam Likumā Nr. 83/2002, kas grozīts ar Likumu Nr. 27/2015, saskaņā ar finanšu ministra izdotu dekrētu SK zona ir atsevišķas muitas teritorijas daļa. Šī atsevišķā muitas teritorija darbojas zonas pārvaldes priekšsēdētāja izveidotas augstākās muitas komitejas uzraudzībā.

                     (56)

                     Turklāt saskaņā ar Likuma Nr. 83/2002 42. pantu importētas iekārtas, darbarīki vai ierīces ir atbrīvoti no nodokļiem un nodevām, ja tie ir saistāmi ar saražotām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, kas paredzēti licencētai darbībai SK zonā. No otras puses, tā kā SK zona nav vienīgi eksporta zona, visi nodokļi un nodevas ir jāmaksā par visiem ražojumiem, kas tiek laisti iekšzemes tirgū ārpus zonas.

                     (57)

                     Visbeidzot, saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem uzņēmumi, kas atrodas ārpus SK zonas, PVN par importu maksā avansā, un tad tas tiek atskaitīts no PVN par iekšzemes pārdošanu vai attiecīgā gadījumā atmaksāts, eksportējot gatavās preces.

                     (58)

                     Uzņēmumiem, kas atrodas SK zonā, PVN par importu sākotnēji netiek iekasēts saskaņā ar saprašanās vēstuli par šo jautājumu starp Finanšu ministriju un SK zonas pārvaldi.

                     (59)

                     Komisija konstatēja, ka Jushi Egypt PVN un ievedmuitas nodokļi par importētajām iekārtām patiešām ir ieturēti kopš 2017. gada un visā izmeklēšanas periodā. Līdz 2017. gadam uzņēmums faktiski maksāja ievedmuitas nodokļus un PVN/vispārējo apgrozījuma nodokli (“VAN”) (9) par importētajām iekārtām, jo tas vēl nebija nonācis SK zonā. Tomēr, pateicoties tam, ka uzņēmums 2017. gadā nonāca SK zonas nodokļu un administratīvajā režīmā, Jushi Egypt gūst labumu no preferenciāliem nodokļu režīmiem zonā, tostarp atbrīvojuma no PVN un ievedmuitas nodokļiem.

                     (60)

                     Parasti Ēģiptē uzņēmumiem, kas iegādājas iekārtas, kurām piemēro 5 % PVN likmi, šīs summas kā kredīts būtu jāizmanto turpmāku maksājumu segšanai (10). Tomēr, ja kredīta atlikums tiek saglabāts ilgāk nekā 6 secīgus taksācijas periodus (mēnešus), t. i., ja uzņēmumi aktīvi eksportē, nespējot izmantot saistībā ar priekšnodokli iegūto kredītu turpmākiem maksājumiem, reģistrētā persona iesniedz rakstisku pieteikumu, norādot kredīta atlikuma summu. Ēģiptes nodokļu administrācijai būtu jāpārbauda bilances pareizība un jāveic atmaksa 45 dienu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas.

                     (61)

                     Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka praksē ĒV neatmaksā avansā samaksāto PVN, tādēļ nodoklis šiem uzņēmumiem ir faktiskas izmaksas. Jushi Egypt VAN/PVN kredīta, kas iekļauts 2016.–2018. gada ikgadējos pārskatos, analīze liecināja, ka summas, kuras ĒV bija parādā Jushi Egypt, pēc vairākiem gadiem vēl nebija samaksātas (11), un Jushi Egypt apstiprināja, ka tas necer saņemt šos atmaksājumus (12).

                     (62)

                     Jāņem vērā arī tas, ka, tā kā iekārtas, ko izmanto ražojumu, tostarp izmeklējamā ražojuma, ražošanā, visticamāk, visā to lietderīgās lietošanas laikā tiks izmantotas Ēģiptes teritorijā, neveicot to reeksportu vai nepārdodot tās iekšzemes tirgū, nav cita pamata nodrošināt atbrīvojumu no muitas nodokļiem un PVN par to iegādi, kā vien piešķirt ieguvumu SK zonā esošajiem uzņēmumiem. Tādējādi tie ir nesaņemti ieņēmumi muitas nodokļu un PVN veidā, kas nav jāmaksā bez jebkāda pamatojuma, jo šīs iekārtas izmanto izmeklējamā ražojuma vietējai ražošanai, par kuru muitas nodoklis un PVN parasti ir jāmaksā ražotājiem, kas atrodas ārpus SK zonas.

                     (63)

                     Tāpēc, kopš Jushi Egypt 2017. gadā sāka piemērot preferenciālo kārtību atbilstīgi SK zonas tiesiskajam režīmam, tam de facto tika piemērots atbrīvojums no PVN par iekārtu importu. Šis atbrīvojums ir nesaņemti ieņēmumi, jo, kā norādīts iepriekšējos punktos, lai gan PVN galu galā būtu jāatmaksā, būtībā nav pierādījumu, ka ĒV būtu atmaksājusi Jushi Egypt par iekārtām iepriekš samaksāto PVN. Pieejamie pierādījumi patiešām liecināja, ka Jushi Egypt nesaņēma šīs atmaksas, kad tas atradās ārpus zonas.

                     (64)

                     Uzņēmumi, kas atrodas SK zonā un kam nav jāmaksā PVN avansā, saņem de facto atbrīvojumu no PVN, un tādējādi tiem nav faktisko izmaksu un arī administratīvā sloga, kurš rodas, pieprasot PVN atmaksu vai kompensējot PVN kredītus. Tas pats vēl skaidrāk attiecas uz atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļu maksāšanas par importētām iekārtām.

               3.3.3.   Secinājums

                     (65)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka šī programma sniedz finansiālu ieguldījumu kā ĒV nesaņemtus ieņēmumus pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo attiecīgie uzņēmumi ir atbrīvoti no PVN un/vai ievedmuitas nodokļu maksāšanas, kas citādi būtu jāmaksā. Tas arī piešķir ieguvumu saņēmējiem uzņēmumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tie nonāk labākā finansiālajā stāvoklī nekā tad, ja šīs shēmas nebūtu. Faktiski bez šīs shēmas tiem būtu jāmaksā PVN un ievedmuitas nodokļi, importējot iekārtas.

                     (66)

                     Programma ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tā nav vispārēji piemērojama Ēģiptē un attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas atrodas īpašajās ekonomiskajās zonās, piemēram, SK zonā. Tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, nodrošina, ka tā attiecas vienīgi uz uzņēmumiem, kas atrodas šādās īpašajās ekonomiskajās zonās.

               3.3.4.   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

                     (67)

                     Šīs kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto ieguvumu IP laikā. Par saņēmējam piešķirto ieguvumu uzskata:

                                 a)

                                 muitas nodokļu summu, kura nebija jāmaksā par importētajām iekārtām, kas iegādātas kopš 2017. gada. Lai nodrošinātu, ka kompensējamais apjoms attiecas tikai uz izmeklēšanas periodu, saņemtais ieguvums tika amortizēts atbilstīgi iekārtu lietderīgās lietošanas laikam saskaņā ar uzņēmuma parastajām grāmatvedības procedūrām, izņemot vienu no aktīvu kategorijām, kurā amortizācijas periods tika pielāgots, lai labāk atspoguļotu faktisko lietderīgās lietošanas laiku, kā noskaidroja Komisijas dienesti;

                                 b)

                                 attiecībā uz nesaņemtiem ieņēmumiem, kas izpaužas kā de facto atbrīvojums no PVN, ieguvums tika aprēķināts, ņemot vērā visu PVN summu, kas parasti būtu jāmaksā, bet izmeklēšanas periodā nav samaksāta, iegādājoties importētās iekārtas (IP laikā).

                     (68)

                     Šāda veida subsīdiju provizoriski noteiktais apjoms izmeklēšanas periodā ražotājam eksportētājam bija 0,78 %.

               3.4.   Atbrīvojumi no PVN un ievedmuitas nodokļu atlaides par importētiem materiāliem

                     (69)

                     Saskaņā ar Likumu Nr. 83/2002 struktūrām, kuras darbojas īpašajā ekonomiskajā zonā, ir atļauts importēt materiālus, nemaksājot muitas nodokļus, apgrozījuma nodokļus vai citus nodokļus un nodevas, kas citādi būtu jāmaksā, ciktāl importētie materiāli tiek reeksportēti kā tādi vai tiek pārstrādāti pakārtotā ražojumā, kuru eksportē.

               3.4.1.   Juridiskais pamats

                     (70)

                     Programmas juridiskais pamats ir šādi dokumenti:

                                 —

                                 Likums Nr. 83/2002 par īpašām ekonomiskajām zonām (“Likums Nr. 83/2002”),

                                 —

                                 Ministru prezidenta 2002. gada dekrēts Nr. 1625, ar ko izdod īpašo ekonomisko zonu likuma izpildes noteikumus,

                                 —

                                 Ēģiptes Arābu Republikas prezidenta dekrēts par Likumu Nr. 27/2015, ar ko groza dažus noteikumus īpašo ekonomisko zonu likumā Nr. 83/2002 (“Likums Nr. 27/2015”),

                                 —

                                 ieguldījumu likums, kas ieviests ar 2017. gada Likumu Nr. 72,

                                 —

                                 premjerministra 2017. gada rezolūcijas projekts Nr. 2310 par izpildnoteikumiem attiecībā uz ieguldījumu likumu, kas izdots ar 2017. gada Likumu Nr. 72,

                                 —

                                 PVN likums, kas ieviests ar 2016. gada Likumu Nr. 67,

                                 —

                                 PVN likuma izpildnoteikumi, Finanšu ministrijas dekrēts Nr. 66/2017.

               3.4.2.   Izmeklēšanas konstatējumi

                     (71)

                     Kā minēts 46. apsvērumā iepriekš, SK zona ir daļa no atsevišķas muitas teritorijas. Saskaņā ar Likuma Nr. 83/2002 42. pantu importēti izejmateriāli, izejvielas, rezerves daļas un citi materiāli vai komponentes, ko ieved no ārvalstīm, ir atbrīvoti no nodokļiem un nodevām, ja tie ir saistāmi ar saražotām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, kas paredzēti licencētai darbībai SK zonā. No otras puses visi nodokļi un nodevas ir jāmaksā par visiem ražojumiem, kas tiek laisti iekšzemes tirgū ārpus SK zonas.

                     (72)

                     Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka saskaņā ar Likuma Nr. 83/2002 iepriekš minētā panta noteikumiem Jushi Egypt ir saņēmis atbrīvojumus no PVN un ievedmuitas nodokļiem par to izejmateriālu importu, kurus izmanto eksportēto gatavo preču (un jo īpaši attiecīgā ražojuma) ražošanā.

                     (73)

                     Šķiet, ka šāds režīms, proti, atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem, atbilst nodokļu atmaksas shēmai, kā aprakstīts pamatregulas I pielikuma i) punktā. Ievērojot I pielikuma i) punktu, nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas var būt eksporta subsīdija tādā mērā, cik tās izraisa pārlieku lielu tās ievedmuitas atmaksāšanu, kas sākotnēji iekasēta par ievestajiem izejmateriāliem, par kuriem tiek pieprasīta atmaksāšana.

                     (74)

                     Lai noteiktu, vai pastāv šāds pārmērīgs atbrīvojums, saskaņā ar pamatregulas III pielikuma II punktu Komisija no ĒV pieprasīja papildu informāciju par nodokļu atmaksas shēmu kopumā un, konkrētāk, par to, vai pastāv un efektīvi tiek piemērotas ar to saistītās uzraudzības un pārbaudes procedūras.

                     (75)

                     Pamatojoties uz sākotnēji saņemto informāciju, šķita, ka ĒV ir ieviesusi tiesisko regulējumu nodokļu atmaksas sistēmas uzraudzībai, tostarp attiecīgā gadījumā samaksāto ievedmuitas nodokļu atmaksāšanai. Tomēr Jushi Egypt pārbaudes apmeklējumu laikā izrādījās, ka šis regulējums praksē netiek piemērots.

                     (76)

                        Jushi Egypt nemaksāja ievedmuitas nodokļus (ne arī PVN) par izmeklēšanas periodā veiktajiem materiālu pirkumiem neatkarīgi no tā, vai tos izmanto gatavo preču pārdošanai iekšzemē vai eksportam. Parasti būtu jāiemaksā depozīts muitas dienestu bloķētā kontā, no kura var periodiski iekasēt nodokļus. Tomēr izmeklēšanas periodā šāds depozīts netika veikts, un dienesti neiekasēja nekādas summas.

                     (77)

                     Pēc izmeklēšanas perioda Jushi Egypt veica nelielu maksājumu Ēģiptes iestādēm, lai, iespējams, segtu pārmērīgo atbrīvojumu no nodokļiem saistībā ar pārdošanu iekšzemes tirgū. Tomēr netika sniegti pierādījumi, ka šis maksājums patiešām tika veikts par pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem saistībā ar pārdošanu iekšzemes tirgū vai bija saistīts ar pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. Tika gūti arī pierādījumi, ka Jushi Egypt saņēma iepriekšējos periodos (pirms tas saņēma atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem) samaksāto ievedmuitas nodokļu atmaksu.

                     (78)

                     Pēc turpmākas informācijas apmaiņas ar ĒV tika saņemta papildu informācija, kas liecina, ka patiesībā uzraudzības un pārbaudes sistēma muitas nodokļu iekasēšanai SK zonā izmeklēšanas periodā joprojām bija izstrādes stadijā. Piemēram, 2019. gadā saskaņā ar Muitas pārvaldes vadītāja dekrētu Nr. 158 tika izveidota Ievedmuitas nodokļu bilances korekcijas komiteja, 2019. gadā vēl tika veidota Muitas pārbaužu komiteja un vēl nebija pieņemtas izpildes procedūras. Tādējādi Komisija provizoriski secināja, ka efektīvas un pienācīgas nodokļu atmaksas sistēmas nav.

                     (79)

                     Turklāt, kā minēts iepriekš 50. apsvērumā, PVN par importētām precēm SK zonā tiek ieturēts, nevis maksāts avansā. Nodokļu administrācija tikai patur tiesības PVN vēlāk atgūt.

                     (80)

                     Izmeklēšanā arī atklājās, ka par dažiem Ēģiptē esošu piegādātāju nodrošinātiem izejmateriāliem, kurus Jushi Egypt izmantoja ražošanas procesā, PVN tika iekasēts pēc standarta likmes neatkarīgi no tā, ka uzņēmums atradās īpašajā zonā, kur PVN parasti nebija jāmaksā. Šo darījumu rezultātā Jushi Egypt tika piešķirts PVN kredīts. Turpretim izejmateriālu pārdošana starp īpašajā zonā esošiem uzņēmumiem netika aplikta ar iekšzemes PVN neatkarīgi no tā, vai preces, kas ražotas ar šiem izejmateriāliem, tiek eksportētas vai pārdotas iekšzemes tirgū. Jushi Egypt nespēja parādīt, kuri izejmateriāli (no vietējā tirgus vai importēti) tika izmantoti vai patērēti eksportētajos vai iekšzemes tirgū pārdotajos ražojumos.

                     (81)

                     Visi šie elementi liecina, ka šī īpašā zona nav klasiska eksporta pārstrādes zona, ka tā atšķiras arī no citām Ēģiptes īpašajām brīvajām zonām un ka tā ir unikāla un hibrīda īpašā zona ar vairākām īpatnībām, kuras to atšķir no citām zonām. Šķiet, ka šajā zonā piemērojamie normatīvie akti praksē netiek piemēroti, tāpēc Komisija provizoriski pamatoja savus konstatējumus ar izpratni par to, kā šī zona darbojas praksē.

                     (82)

                     Turklāt svarīgi ir tas, ka, tā kā nav administratīvu iestāžu, kuras būtu atbildīgas par nodokļu sistēmas administrēšanu, uzraudzību un ieviešanu, kā arī par jebkādām nodokļu saistībām, kas saistītas ar šajā zonā piemērojamo īpašo nodokļu sistēmu, tā ir unikāla zona, kurā tur uzņēmējdarbību veicošie uzņēmumi var pilnīgi brīvi ievērot vai apiet nodokļu noteikumus bez jebkādām iespējamām sekām. Tāpēc, ņemot vērā šīs zonas īpašos apstākļus un pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija provizoriski nolēma uzskatīt atbrīvojumus no PVN par importētiem izejmateriāliem par de facto atbrīvojumu no PVN neatkarīgi no tā, vai šie izejmateriāli vēlāk tiek iestrādāti galaražojumos, kas tiek eksportēti vai pārdoti iekšzemes tirgū.

               3.4.3.   Secinājums

                     (83)

                     Tādējādi Komisija provizoriski secināja, ka ĒV nodokļu atmaksas uzraudzības sistēma netika efektīvi piemērota un to nevar kvalificēt kā tādu visu to iemeslu dēļ, kas paskaidroti iepriekšējā iedaļā un apkopoti 73. apsvērumā. Faktiski, kā paskaidrots 68. un 70. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka ĒV pat nebija izveidojusi iestādi, kura būtu atbildīga par jebkādu nodokļu saistību administrēšanu un izpildi attiecībā uz šajā zonā esošajām struktūrām; tas attiecas cita starpā uz muitas nodokļiem un PVN, kas jāmaksā par importētiem materiāliem.

                     (84)

                     Turklāt Komisija konstatēja, ka minētā nodokļu atmaksas sistēma saistībā ar eksportētajās gatavās precēs izmantotajiem izejmateriāliem radīja nesaņemtus ieņēmumus, kuri veido kompensējamu subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tādējādi notiek pārlieku liela tās ievedmuitas atmaksāšana, kas sākotnēji iekasēta par ievestajiem izejmateriāliem, par kuriem tiek pieprasīta atmaksāšana. ĒV neveica arī attiecīgo darījumu papildu pārbaudi.

                     (85)

                     Šis pārmērīgais atbrīvojums no nodokļiem ir arī īpašs pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tas nav vispārēji piemērojams Ēģiptē un attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas atrodas SK zonā.

                     (86)

                     Turklāt de facto atbrīvojums no PVN par importētiem materiāliem ir finansiāls ieguldījums kā ĒV nesaņemti ieņēmumi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo attiecīgie uzņēmumi ir atbrīvoti no PVN maksāšanas, kas citādi būtu jāmaksā. Tā arī piešķir ieguvumu saņēmējiem uzņēmumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. Programma ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tiesību aktos noteikts, ka atbrīvojums no PVN attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas atrodas SK zonā.

               3.4.4.   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

                     (87)

                     Šīs kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķina, pamatojoties uz konstatēto saņēmējam piešķirto ieguvumu IP laikā.

                     (88)

                     Attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem uzskata, ka saņēmējam piešķirtais ieguvums ir starpība starp ievedmuitas nodokļu summu, kas maksājama izmeklēšanas periodā, un to ievedmuitas nodokļu summu, kuri faktiski samaksāti izmeklēšanas periodā.

                     (89)

                     Lai noteiktu maksājamā ievedmuitas nodokļa summu, Komisija uzskatīja, ka vidējais patēriņa koeficients visu veidu gatavajām precēm ir vienāds, jo tās visas pieder vienai un tai pašai vispārējai ražojumu kategorijai. Komisija noteica patēriņa koeficientu, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja dokumentāciju. Pēc tam tā vispirms noteica izmeklēšanas periodā importēto materiālu daudzumu. Otrkārt, tā aprēķināja attiecību starp Jushi Egypt iekšzemes pārdošanas apjomu un kopējo pārdošanas apjomu. Treškārt, Komisija piemēroja šo iekšzemes pārdošanas apjoma attiecību kopējam importēto materiālu apjomam un noteica importēto materiālu daudzumu, par kuru būtu bijis jāmaksā ievedmuitas nodoklis.

                     (90)

                     Visbeidzot, lai noteiktu ieguvuma apjomu, Komisija aprēķināja ievedmuitas nodokļa summu, kura maksājama par to materiālu daudzumu, kas izmantoti iekšzemes tirgū pārdoto preču ražošanai.

                     (91)

                     Attiecībā uz nesaņemtiem ieņēmumiem, kas izpaužas kā de facto atbrīvojums no PVN, ieguvums tika aprēķināts, ņemot vērā visu PVN summu, kas parasti būtu jāmaksā, bet izmeklēšanas periodā nav samaksāta, iegādājoties importētos materiālus.

                     (92)

                     Šāda veida subsīdiju provizoriski noteiktais apjoms izmeklēšanas periodā ražotājiem eksportētājiem bija 7,42 %.

               3.5.   Ienākuma nodoklis

                     (93)

                     Programmas juridiskais pamats ir šādi dokumenti:

                                 —

                                 Likums par ienākuma nodokli, kas ieviests ar 2005. gada Likumu Nr. 91 un

                                 —

                                 Investīciju ministrijas 2017. gada dekrēts Nr. 16, ar ko Ēģiptes grāmatvedības standartam Nr. 13 pievieno (A) papildinājumu “Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme”.

               3.5.1.   Analīze

                     (94)

                        Jushi Egypt piemēro parasto Ēģiptes ienākuma nodokli 22,5 % apmērā.

                     (95)

                     Pamatojoties uz Starptautiskā Valūtas fonda ieteikumu, Ēģiptes valdība 2016. gadā nolēma mainīt Ēģiptes mārciņas (EGP) fiksēto maiņas kursu uz mainīgu valūtas kursu. Tādējādi Ēģiptes mārciņa mēneša laikā zaudēja aptuveni pusi no savas vērtības pret citām nozīmīgām valūtām, piemēram, USD un EUR. Lai risinātu šīs pēkšņās valūtas svārstības, ĒV izdeva īpašu grāmatvedības standartu, kā arī īpašu nodokļu noteikumu, kā rīkoties valūtas kursu izmaiņu gadījumā. Rezultātā uzņēmumiem tika atļauts no sava ar nodokli apliekamā ienākuma plašāk atskaitīt valūtas kursa izmaiņas, kas radušās EGP devalvācijas dēļ.

                     (96)

                     Lai gan šie tiesību akti bija vispārēji piemērojami visiem Ēģiptes uzņēmumiem un bija paredzēti, lai kompensētu Ēģiptes valūtas devalvācijas negatīvo ietekmi, tie radīja de facto būtisku ieguvumu ierobežotam skaitam Ēģiptes uzņēmumu, t. i., uzņēmumiem, kas ir orientēti uz eksportu un gandrīz pilnībā veic uzņēmējdarbību ārvalstu valūtās, piemēram, USD vai EUR. Šī konkrētā uzņēmumu kategorija EGP devalvācijas rezultātā necieta nekādus faktiskus zaudējumus, bet varēja gūt labumu no īpašā grāmatvedības standarta, ko nodokļu vajadzībām izdeva ĒV. Līdz ar to uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību ārvalstu valūtā, nodokļu nolūkos šķietami darbojas ar zaudējumiem, kamēr to finansiālais stāvoklis uzrāda pienācīgu peļņu. Turpretim Ēģiptes uzņēmumi, kas veica uzņēmējdarbību ar EGP, cieta reālus zaudējumus, kuriem bija reāla ietekme uz to uzņēmējdarbību un kurus centās novērst ĒV izdotais īpašais nodokļu noteikums.

                     (97)

                        Jushi Egypt guva nesamērīgu labumu no šā pasākuma, jo izmeklēšanā tika konstatēts, ka Jushi Egypt uzņēmējdarbību veic gandrīz tikai USD vai EUR un tam gandrīz nav darījumu Ēģiptes mārciņās. Uzņēmums ir gandrīz pilnībā orientēts uz eksportu, importē gandrīz visu savu aprīkojumu, tā aizņēmumi un lielākā daļa materiālu iegādes ir ārvalstu valūtā. Tādējādi zaudējumi, ko Jushi Egypt norāda EGP devalvācijas dēļ, jo īpaši ievērojamu aizņēmumu ārvalstu valūtā dēļ, nav reāli un tiek izmantoti tikai nodokļu vajadzībām, lai samazinātu ar nodokli apliekamo ienākumu.

                     (98)

                     Turklāt nodokļu atskaitījumam bija jābūt pagaidu pasākumam, kas piemērojams tikai tiem darījumiem, kuri tika skarti devalvācijas brīdī. Tomēr izmeklēšanas periodā Jushi Egypt joprojām atskaitīja ievērojamas summas no sava apliekamā ienākuma sakarā ar realizētajām un nerealizētajām valūtas kursa izmaiņām. Rezultātā saskaņā ar uzņēmuma ienākuma nodokļa pārskatiem tas strādāja ar zaudējumiem, lai gan tā finanšu pārskati liecināja par pienācīgu un ilgtspējīgu peļņu.

               3.5.2.   Secinājums

                     (99)

                     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka šie nodokļu atvieglojumi ir ĒV nesaņemti ieņēmumi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un ka tie ir nodrošinājuši ieguvumu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē.

                     (100)

                     Turklāt saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu tie de facto ir īpaši ražotājam eksportētājam Jushi Egypt, jo to izmanto galvenokārt ierobežota uzņēmumu grupa, kuras darījumi ir gandrīz vienīgi ārvalstu valūtā.

               3.5.3.   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

                     (101)

                     Ieguvums Jushi Egypt tika noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ietverta 2018. gada ienākuma nodokļa deklarācijā. Pirmkārt, tika noteikta summa, kas atskaitīta no apliekamā ienākuma saskaņā ar 3.5.1. iedaļā minētajiem noteikumiem. Otrkārt, šai atskaitītajai summai tika piemērota vispārēji piemērojamā nodokļa likme 22,5 % apmērā. Visbeidzot, šī summa tika izteikta procentos no Jushi Egypt kopējā apgrozījuma izmeklēšanas periodā.

                     (102)

                     Subsīdijas apjoms, kas konstatēts šai tiešo nodokļu programmai, Jushi Egypt bija 1,68 %.

               3.6.   Citas shēmas

                     (103)

                     Attiecībā uz visām citām shēmām, kas minētas 43. apsvērumā, Komisija turpina izmeklēšanu, tostarp ņemot vērā 18. apsvērumā minētos grozījumus paziņojumā par procedūras sākšanu.

               3.7.   Secinājums par subsidēšanu

                     (104)

                     Komisija aprēķināja kompensējamo subsīdiju apjomu ražotājam eksportētājam saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, pārbaudot katru subsīdiju vai subsīdiju programmu, un saskaitīja iegūtos skaitļus kopā, lai aprēķinātu subsidēšanas kopējo apjomu ražotājam eksportētājam izmeklēšanas periodā. Lai aprēķinātu turpmāk norādīto kopējo subsidēšanas apjomu, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo apjomu, t. i., subsīdijas apjomu procentos no uzņēmuma kopējā apgrozījuma. Tad šo procentuālo apjomu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju apjomu, kas piešķirts attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā. Pēc tam tika aprēķināts subsīdiju apjoms par izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma tonnu un aprēķinātas turpmāk minētās starpības procentos no tā paša eksporta tonnas CIF (izmaksas, apdrošināšana un frakts) vērtības.

                     (105)

                     Ņemot vērā, ka Ēģiptes ražotāji eksportētāji pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, apjoms “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika provizoriski noteikts tādā līmenī, kas atbilst vienīgajam Ēģiptes ražotājam eksportētājam noteiktajam līmenim.

                        1. tabula

                        Pagaidu subsīdijas likmes

                                 Uzņēmums

                                 Pagaidu subsīdijas likme

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 8,7 %

               4.   KAITĒJUMS

         4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                     (106)

                     Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja septiņi ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

                     (107)

                     Kā norādīts 31. un 32. apsvērumā, Komisija izveidoja Savienības ražotāju izlasi. Izlasē iekļāva trīs Savienības ražotājus, kas izmeklēšanas periodā saražoja 68 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

                     (108)

                     Komisija, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja savākto informāciju, kas tika pārbaudīta izmeklēšanā, noteica, ka kopējais SŠS ražošanas apjoms Savienībā izmeklēšanas periodā bija aptuveni 695 000 tonnu.

                        2. tabula

                        Ražošanas apjoms Savienībā

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Kopējais ražošanas apjoms Savienībā (tonnas)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 695 324

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                    Avots: sūdzības iesniedzējs.

                     (109)

                     Kopējais ražošanas apjoms Savienībā no 2016. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām saglabājās stabils, uzrādot ļoti nelielu lejupejošu tendenci.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (110)

                     SŠS patēriņu Savienībā Komisija noteica, SŠS importam Savienībā pieskaitot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū.

                     (111)

                     Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

                        3. tabula

                        Patēriņš Savienībā

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Kopējais patēriņš Savienībā (tonnas)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 058 263

                                 1 027 982

                                    Indekss

                                    100

                                    107

                                    108

                                    105

                                    Avots: sūdzības iesniedzējs, Surveillance 2 datubāze.

                     (112)

                     Savienības SŠS patēriņš laikā no attiecīgā perioda sākuma līdz beigām palielinājās par 5 %, tomēr salīdzinājums pa gadiem liecina, ka patēriņš visā periodā ir mazliet mainīgs.

               4.3.   Imports no attiecīgās valsts

         4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

                     (113)

                     Komisija noteica importa apjomu un tā tirgus daļu, pamatojoties uz datiem no Surveillance 2 (13) datubāzes.

                     (114)

                     Attiecīgās valsts izcelsmes SŠS importa Savienībā dinamika bija šāda:

                        4. tabula

                        Importa apjoms un tirgus daļa

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Importa apjoms no Ēģiptes (tonnas)

                                 50 529

                                 95 865

                                 146 304

                                 144 169

                                    Indekss

                                    100

                                    190

                                    290

                                    285

                                 Tirgus daļa (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                    Avots: Surveillance 2 datubāze.

                     (115)

                     Laikā no 2016. līdz 2018. gadam SŠS imports no Ēģiptes strauji palielinājās, gandrīz trīskāršojoties. Tādēļ trīskāršojās arī šā importa tirgus daļa, patēriņam pieaugot par 5 %.

               4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu starpība

                     (116)

                     Vidējo importa cenu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

                        5. tabula

                        Importa cena

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Importa no Ēģiptes cenas (EUR par t)

                                 993

                                 918

                                 898

                                 904

                                    Indekss

                                    100

                                    92

                                    90

                                    91

                                    Avots: Surveillance 2 datubāze.

                     (117)

                     Importa no Ēģiptes cenu tendence attiecīgajā periodā ir izteikti lejupejoša. IP šīs importa cenas no ES pārdošanas cenas atšķīrās par aptuveni 20 % (9. tabula).

                     (118)

                     Cenu starpību izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot šādus faktorus:

                                 1)

                                 katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas par importu, kuru veicis Ēģiptes ražotājs, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū (šīs cenas noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un frakts (CIF) cenas līmenī un attiecīgi koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas); un

                                 2)

                                 katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko atlasītajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji.

                     (119)

                     Komisija veica cenu salīdzinājumu darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides.

                     (120)

                     Ja Ēģiptes ražotājs veica pārdošanu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū ar ES esoša saistīta pārdošanas uzņēmuma starpniecību, importa cena tika noteikta CIF līmenī, bet tā tika koriģēta, lai ņemtu vērā saistītā importētāja tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu.

                     (121)

                     Salīdzinājums pa ražojuma veidiem bija iespējams, izmantojot produkta kontroles numurus, lai aprakstītu no Ēģiptes uz ES eksportēto SŠS ražojuma veidus, kurus pārdeva arī atlasītie Savienības ražotāji.

                     (122)

                     Aprēķins liecināja, ka Jushi Egypt veiktā importa Savienības tirgū vidējā svērtā cenu starpība ar Savienības ražošanas nozares cenām ir 16 %.

                     (123)

                     Tāpēc Komisija provizoriski konstatēja, ka importa no Ēģiptes cenas bija būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

               4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (124)

                     Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu, pārbaudot subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (125)

                     Kā minēts 17.–20. apsvērumā, lai noteiktu kaitējumu un negatīvo ietekmi uz pārdošanas cenu līmeni, pārdotajiem daudzumiem, Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un peļņu, tika izmantota atlase.

                     (126)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, ko savās atbildēs uz anketas jautājumiem bija snieguši atlasītie Savienības ražotāji, kā arī uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju. Mikroekonomiskie rādītāji tika balstīti uz datiem no atlasīto ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

                     (127)

                     Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                     (128)

                     Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsidēšanas apjoms un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga.

                     (129)

                     Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.4.2.1.   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (130)

                     Kopējās Savienības ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā laikposmā bija šāda:

                        6. tabula

                        Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Ražošanas jauda (tonnas)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 751 098

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    99

                                    99

                                 Jaudas izmantojums (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 93

                                    Avots: sūdzības iesniedzējs.

                     (131)

                     Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Tas ir tāpēc, ka jaudas pamatā galvenokārt ir krāšņu skaits, no kurām produkcija nonāk ražošanas līnijās, un jaudas palielināšana ir ļoti kapitālietilpīga darbība.

                     (132)

                     Arī Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā saglabājās augsts un stabils. Kad krāsns tiek ekspluatēta, ir ekonomiski nepieciešams uzturēt krāsns darbību bez pārtraukuma.

               4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (133)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā laikposmā bija šāda:

                        7. tabula

                        Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnas)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 594 097

                                    Indekss

                                    100

                                    105

                                    98

                                    95

                                 Tirgus daļa (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 58

                                    Avots: sūdzības iesniedzējs, importa un eksporta statistika.

                     (134)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms absolūtos skaitļos pieauga laikā no 2016. līdz 2017. gadam, taču pēc tam atkal samazinājās, no 2016. gada līdz IP beigām zaudējot 5 procentpunktus. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās visā apskatītajā periodā – no 64 % līdz 58 %. Šis kritums jāskata, ievērojot arī patēriņa pieaugumu Savienībā par 5 % un importa pieaugumu no Ēģiptes par zemākām un aizvien sarūkošām cenām.

               4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (135)

                     Nodarbinātības un ražīguma izmaiņu dinamika attiecīgajā laikposmā bija šāda:

                        8. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Nodarbināto skaits

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 686

                                    Indekss

                                    100

                                    100

                                    101

                                    102

                                 Ražīgums (tonnas uz darbinieku)

                                 194

                                 191

                                 189

                                 189

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    98

                                    97

                                    Avots: sūdzības iesniedzējs.

                     (136)

                     Nodarbinātība un ražīgums Savienības ražošanas nozarē saglabāja stabilitāti visā attiecīgajā laikposmā.

               4.4.2.4.   Kompensējamo subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga

                     (137)

                     Tā kā Komisija joprojām izmeklē dažas subsidēšanas shēmas, šajā posmā nav iespējams noteikt precīzu subsidēšanas apmēru. Tomēr, ņemot vērā subsidēšanas apjomu dažās shēmās, kas jau izklāstītas iepriekš, un konstatēto pagaidu subsidēšanas starpību, subsidēšanu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

                     (138)

                     Lai gan iepriekš nav bijis subsidēšanas vai dempinga no Ēģiptes, vienīgais ražotājs eksportētājs Ēģiptē ir daļa no uzņēmuma, par kuru jau ir konstatēts, ka tas nodarbojas ar dempingu un saņem subsīdijas citā valstī (Ķīnā). Jushi Group paziņoja, ka būvēs rūpnīcu Ēģiptē, lai ražotu SŠS un pārdotu to ES tirgū, tādējādi izvairoties no antidempinga un kompensācijas maksājumiem, kuri ir spēkā attiecībā uz tās SŠS eksportu no Ķīnas uz ES. Pēc ražotnes darbības uzsākšanas iepriekš izklāstītie dati liecina, ka imports no Ēģiptes par zemām cenām sāka ienākt Savienības tirgū un attiecīgajā periodā tā apjoms strauji palielinājās.

                     (139)

                     Tādējādi ir sagaidāms, ka Jushi Egypt rīkojas un rīkosies tāpat kā Jushi Group Ķīnā.

               4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

                     (140)

                     Atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā laikposmā bija šāda:

                        9. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 136

                                    Indekss

                                    100

                                    96

                                    98

                                    97

                                 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 107

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    105

                                    107

                                    Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

                     (141)

                     Atlasīto Savienības ražotāju vidējā svērtā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %.

                     (142)

                     Tomēr atlasīto Savienības ražotāju vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %. Tāpēc ir skaidrs, ka cenas nevarēja paaugstināt, lai pielāgotos ražošanas izmaksu pieaugumam.

               4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (143)

                     Atlasīto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        10. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 57 585

                                    Indekss

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

                     (144)

                     Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas pakāpeniski pieauga.

               4.4.3.3.   Krājumi

                     (145)

                     Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā laikposmā bija šāda:

                        11. tabula

                        Krājumi

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Krājumi perioda beigās (tonnas)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 95 397

                                    Indekss

                                    100

                                    80

                                    109

                                    119

                                    Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

                     (146)

                     Atlasīto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās un IP laikā sasniedza augstāko līmeni.

               4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (147)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        12. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 5,2

                                 Naudas plūsma (EUR)

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 24 615 552

                                 44 541 758

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    55

                                    45

                                 Ieguldījumi (EUR)

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 42 018 578

                                    Indekss

                                    100

                                    197

                                    298

                                    240

                                 Ienākums no ieguldījumiem (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 7

                                    Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

                     (148)

                     Komisija noteica trīs atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitātes pamatā ir pārdoto preču izmaksas.

                     (149)

                     Rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās ievērojami – par 7 procentpunktiem jeb vairāk nekā pusi.

                     (150)

                     Neraugoties uz zemo peļņas līmeni, Savienības ražošanas nozare no savas darbības nodrošināja pozitīvu naudas plūsmu visā attiecīgajā periodā.

                     (151)

                     Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare turpināja ieguldīt. Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās, un tas arī būtu sagaidāms, jo SŠS ražošanas nozarei nepieciešami pastāvīgi ieguldījumi krāšņu pārbūvei.

                     (152)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Ienākums no ieguldījumiem bija zems, bet virs nulles, jo ražošanas nozare darbojās rentabli.

                     (153)

                     Tomēr Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji peļņas ziņā izmeklēšanas periodā ierobežoja tās spēju piesaistīt kapitālu.

               4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

                     (154)

                     Attiecīgajā periodā strauji pieauga no Ēģiptes importētā SŠS apjoms, proti, attiecīgajā periodā tas trīskāršojās. Tas būtu jāskata saistībā ar patēriņa pieaugumu Savienībā, un tā rezultātā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu.

                     (155)

                     Šis tirgus daļas samazinājums, jo īpaši Savienības patēriņa pieauguma laikā, skaidri liecina par būtisku kaitējumu. Patēriņam Savienībā palielinoties, būtu sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare spēj saglabāt stabilu savu tirgus daļu un palielināt pārdošanas apjomus.

                     (156)

                     Lai gan ražošanas apjoms saglabājās stabils, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas samazinājās. Savienības ražošanas nozare nevarēja reaģēt uz izmaksu pieaugumu ar cenu pieaugumu, tāpēc, lai gan izmaksas palielinājās, peļņa samazinājās no 12 % 2016. gadā līdz 5 % IP laikā.

                     (157)

                     Komisija jo īpaši norāda uz to, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā piedzīvoja cenu nepārprotamu samazināšanos, ņemot vērā to, ka Ēģiptes imports tika veikts par zemām cenām un ārkārtīgi lielā apjomā. Ja šāda importa nebūtu, Komisija sagaida, ka Savienības ražošanas nozare varētu novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem.

                     (158)

                     Cenu samazināšanos varēja novērot arī, skatot Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksu attīstību salīdzinājumā ar tās vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem ES un no Ēģiptes importētā SŠS cenu.

                     (159)

                     Komisija norāda, ka, piemēram, 2016.–2017. gadā Savienības ražotāju izmaksas samazinājās par 1 %, bet Savienības pārdošanas cena samazinājās par 4 %, lai konkurētu ar Ēģiptes izcelsmes importa cenu kritumu (šīs cenas samazinājās par 8 %).

                     (160)

                     No 2017. līdz 2018. gadam Savienības ražotāju izmaksas palielinājās par 6 %, bet to pārdošanas cenas varēja palielināties tikai par 2 %, jo Ēģiptes izcelsmes importa cena turpināja samazināties.

                     (161)

                     Tādēļ Komisija provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums.

               5.   CĒLOŅSAKARĪBA

         5.1.   Subsidētā importa sekas

                     (162)

                     Komisija provizoriski secināja, ka Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums, ņemot vērā straujo peļņas samazināšanos un tirgus daļas samazināšanos. Šī negatīvā notikumu attīstība notika, strauji palielinoties importam no Ēģiptes par cenām, kas pastāvīgi samazinājās un bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, kuras vēl arī ietekmēja cenu spiediens.

                     (163)

                     Turklāt Komisija ņem vērā lietas materiālos esošos pierādījumus, ka Jushi China ražotni Ēģiptē atvēra īpaši tādēļ, lai pārdotu SŠS Savienības tirgū, nemaksājot spēkā esošos maksājumus par importu tieši no Ķīnas.

                     (164)

                     Tāpēc Komisija uzskatīja, ka subsidētais Ēģiptes izcelsmes SŠS imports ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               5.2.   Citi zināmi faktori

                     (165)

                     Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori atsevišķi vai kopā var mazināt konstatēto cēloņsakarību starp subsidēto importu un provizoriski konstatēto kaitējumu tiktāl, lai varētu uzskatīt, ka šāda cēloņsakarība vairs faktiski nepastāv un nav ievērojama.

               5.2.1.   Imports no trešām valstīm

                     (166)

                     Izņemot importu no Ēģiptes, attiecīgajā periodā ievērojama tirgus daļa bija tikai importam no trim citām valstīm, proti, Malaizijas, Ķīnas un Norvēģijas. Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                        13. tabula

                        Imports no trešām valstīm

                                 Valsts

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Malaizija

                                 Apjoms (tonnas)

                                 98 446

                                 111 373

                                 114 325

                                 102 896

                                    Indekss

                                    100

                                    113

                                    116

                                    105

                                 Tirgus daļa (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 10

                                 Vidējā cena

                                 930

                                 941

                                 986

                                 976

                                 Ķīna

                                 Apjoms (tonnas)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 49 034

                                    Indekss

                                    100

                                    74

                                    63

                                    62

                                 Tirgus daļa (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Vidējā cena

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 022

                                 1 030

                                 Norvēģija

                                 Apjoms (tonnas)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 160

                                    Indekss

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Tirgus daļa (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 4

                                 Vidējā cena

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 094

                                 Visas pārējās valstis

                                 Apjoms (tonnas)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 93 626

                                    Indekss

                                    100

                                    99

                                    108

                                    109

                                 Tirgus daļa (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Vidējā cena

                                 1 199

                                 1 148

                                 1 104

                                 1 130

                                    Avots: Surveillance 2 datubāze.

                     (167)

                     Importam no Ķīnas jau piemēro gan antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumus, un šā importa tirgus daļa samazinās, jo importētāji pāriet no tās pašas Jushi Group ražotā Ķīnas izcelsmes SŠS uz Ēģiptes izcelsmes SŠS.

                     (168)

                     Importam no Malaizijas visā attiecīgajā periodā bija stabila tirgus daļa. Malaizijā ir tikai viena rūpnīca, kas pieder Japānas grupai NEG, kurai pieder arī rūpnīcas Savienībā. Šī rūpnīca uz ES eksportē tikai cirstās šķiedras. Komisija salīdzināja Malaizijas cirsto šķiedru cenu ar cirsto šķiedru cenām Savienībā un konstatēja, ka Malaizijas ražotāju cenas acīmredzami nav zemākas nekā Savienības cenas.

                     (169)

                     Importa no Norvēģijas tirgus daļa attiecīgajā periodā bija neliela un stabila (4 %), un importam Savienībā cena bija augsta.

                     (170)

                     Imports no citām valstīm kopā sasniedza stabilu tirgus daļu 9 % apmērā visā attiecīgajā periodā. Tāpēc neviena no šīm citām valstīm nevarēja būtiski ietekmēt Savienības ražošanas nozares darbību.

                     (171)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, Komisija secināja, ka imports no citām valstīm nav ietekmējis Savienības ražošanas nozares stāvokli izmeklēšanas periodā. Jo īpaši nav saistības starp Savienības ražošanas nozares darbības rezultātu samazināšanos un citu piegādes avotu stabilo tirgus daļu.

               5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

                     (172)

                     Sūdzības iesniedzējs sniedza Komisijai šādus eksporta datus:

                        14. tabula

                        Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 IP

                                 Eksporta apjoms (tonnas)

                                 49 370

                                 44 660

                                 38 704

                                 46 119

                                    Indekss

                                    100

                                    90

                                    78

                                    93

                                 Eksporta pārdošanas apjoms procentos no ES pārdošanas apjoma (%)

                                 8

                                 7

                                 6

                                 8

                                    Avots: sūdzības iesniedzējs.

                     (173)

                     Savienības ražošanas nozares eksporta līmenis nebija augsts un attiecīgajā periodā saglabājās stabils. Saskaņā ar iepriekš sniegto tabulu nevienā attiecīgā perioda gadā tas nepārsniedza 8 % no šīs nozares pārdošanas apjoma.

                     (174)

                     Ņemot vērā eksporta pārdošanas ierobežoto daudzumu Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjomā un to, ka attiecīgajā periodā tas bija gandrīz stabils, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nav veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

               5.3.   Secinājums

                     (175)

                     Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka subsidētais Ēģiptes izcelsmes SŠS imports ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

                     (176)

                     Komisija noteica un novērtēja citus faktorus, kas varētu būt veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, piemēram, importu no citām trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājus. Tomēr tika konstatēts, ka šie citi faktori ne atsevišķi, ne kopā nav ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               6.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (177)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka šajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs noteikt kompensācijas pasākumus, kas atbilst kompensējamo subsīdiju kopējam apjomam, kaut arī ir konstatēta subsidēšana, kura izraisa kaitējumu. Komisija noteica Savienības intereses, ņemot vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

                     (178)

                     SŠS ir svarīgs materiāls daudziem lietotājiem Eiropas Savienībā.

                     (179)

                     To galvenokārt izmanto kā izejmateriālu termoplastisko un termoreaktīvo sveķu stiegrojumam kompozītmateriālu rūpniecībā. Atkarībā no attiecīgā galaprodukta SŠS veido 10–60 % no termoplastisko un termoreaktīvo sveķu ražošanas izmaksām. Pēc tam Savienības lejupējā ražošanas nozare tos izmanto ļoti dažādos lietojumos. Savienības ražošanas nozare sniedza tirgus izpētes informāciju, kas liecināja, ka aptuveni puse no pārdotā apjoma nonāk termoplastu ražošanā.

                     (180)

                     SŠS izmanto arī kā galveno izejmateriālu stikla šķiedras auduma (“SŠA”) ražošanā. SŠA ražošanā šā izejmateriāla izmaksas ir ievērojamas – līdz 70 %. Komisija atzīmē, ka patlaban notiek antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes SŠA importu (14). Līdz šim šajās procedūrās vēl nav noteikti nekādi pasākumi.

                     (181)

                     Savienības ražošanas nozares veiktā tirgus izpēte liecināja, ka pašlaik līdz 20 % no Savienības ražošanas nozares saražotā SŠS tiek izmantoti SŠA ražošanai. Tomēr šī tirgus izpēte arī parādīja, ka SŠA izgatavošanai tiek izmantots lielāks procentuālais apjoms visa Ķīnas izcelsmes importa, kā arī citu valstu izcelsmes importa.

                     (182)

                     Lai novērtētu Savienības intereses, Komisija analizēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kuras jaudas izmantojums ir ļoti augsts, tādējādi īstermiņā tā nespētu reaģēt uz nozīmīgiem tirgus signāliem, un citus iespējamus piegādes avotus, ko neietekmē spēkā esošie pasākumi. Šī analīze ir izklāstīta 154., 170. un 176. apsvērumā.

               6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (183)

                     Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums un ka šo kaitējumu ir izraisījis SŠS imports no Ēģiptes.

                     (184)

                     Komisija norāda, ka ražošanas nozare darbojas ar ļoti augstu jaudas izmantojuma līmeni, kas ierobežo turpmāka piedāvājuma pieauguma iespēju, tomēr pasākumu noteikšana Ēģiptes izcelsmes importam ļautu ražošanas nozarei uzstādīt papildu jaudu, kura tai vajadzīga, lai apgādātu Savienības tirgu.

                     (185)

                     Kā Komisija konstatēja iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz SŠS importu no Ķīnas, pasākumu noteikšana negodīgam importam ļauj ražošanas nozarei ieguldīt jaudas palielinājumā (15).

                     (186)

                     Tāpēc, ņemot vērā konstatējumu par būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un to, ka šo būtisko kaitējumu ir izraisījis subsidēts imports no Ēģiptes, Komisija provizoriski secināja, ka pasākumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

               6.2.   Nesaistīto importētāju intereses

                     (187)

                     Importētāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, iebilda pret pasākumu noteikšanu, jo tā ierobežotu SŠS avotu ienākšanu tirgū. Viņi arī izvirzīja jautājumu par jaunu SŠS avotu sertificēšanu un šā jautājuma sarežģītību, norādot pat uz to, ka daži no viņu klientiem joprojām pieprasa importu no Ķīnas – pat ar samaksātu maksājumu –, jo attiecīgā uzņēmuma produkcija ir sertificēta izmantošanai attiecīgo klientu vajadzībām.

                     (188)

                     Komisija atzīmēja, ka importētāji turpina importēt no Ķīnas pat ar spēkā esošiem maksājumiem, kas ir augstāki nekā tie, kurus gatavojas piemērot Ēģiptes avotiem. Tāpēc maksājums par SŠS importu no Ēģiptes obligāti neapturētu šo importu Savienībā.

                     (189)

                     SŠS avotu sertifikācija neapšaubāmi rada bažas dažiem SŠS lietotājiem, bet daudzās nozarēs sertifikācija nav problēma, un gadījumos, kad tas ir nepieciešams, ir redzams, ka imports turpinās, arī nomaksājot maksājumus. Maksājumu noteikšana sertificētam importam, protams, palielinās to izmaksas, bet lietas materiālos nav pierādījumu, kas liecinātu, ka šo palielinājumu nevar nodot tālāk galapatērētājam, kurš pats ir pieprasījis konkrēto SŠS no konkrētā piegādātāja.

                     (190)

                     Komisija apmeklēja divus SŠS importētājus, kuri importēja no dažādiem avotiem visā pasaulē un pēc tam ražojumu bez pārstrādes pārdeva tālāk. Vienam importētājam SŠS bija ļoti maza tā uzņēmējdarbības daļa (mazāk nekā 1 %), tāpēc par importu no Ēģiptes noteiktu maksājumu ietekme uz importētāja darbību būtu niecīga.

                     (191)

                     Otram importētājam SŠS bija nozīmīgāka uzņēmējdarbības daļa ar ļoti zemu peļņas procentu. Tāpēc šim importētājam, ņemot vērā tā ļoti zemo peļņas procentu, jebkurš cenas pieaugums radītu iespējamus zaudējumus, ja cenas pieaugumu nevarētu novirzīt uz klientiem. Tomēr šis importētājs saskārās ar šo jautājumu pirms tam, kad Komisija noteica augstākus maksājumus SŠS importam no Ķīnas.

                     (192)

                     Tāpēc Komisija secināja, ka maksājumu noteikšana nebūtu importētāju interesēs, jo tā palielinātu to izmaksas.

               6.3.   Lietotāju intereses

                     (193)

                     Vairākas ieinteresētās personas pieteicās un pauda savu viedokli par lietotāju interesi noteikt pasākumus šajā izmeklēšanā, galvenokārt nosūtot standarta vēstules nu nesniedzot pierādījumus saviem apgalvojumiem.

                     (194)

                     Dažas ieinteresētās personas nosūtīja standarta vēstuli, atbalstot pasākumus, lai saglabātu Savienības ražošanas nozari kā piegādātāju, savukārt citi nosūtīja standarta vēstuli, iebilstot pret pasākumiem, lai samazinātu savas izmaksas. Analizējot šīs standarta vēstules, bija redzams, ka tās ir no SŠS izplatītājiem ES vai no Savienības ražošanas nozares piegādātājiem.

                     (195)

                     Tomēr Komisija saņēma informāciju arī no SŠS lietotājiem Savienībā, kuri pauda savu viedokli par izmeklēšanu.

                     (196)

                     Viena lietotāju grupa, kas vēlējās palikt anonīma, lai pasargātos pret negatīvas ietekmes risku uz tās komercattiecībām, piedalījās uzklausīšanā Komisijā un iesniedza dokumentu par to, ka pasākumi nebūtu Savienības interesēs.

                     (197)

                     Komisija ņēma vērā jautājumu par atsevišķu SŠS sertificēšanu, kas veikta dažās rūpnīcās, pārbaudot lietotājus, kuri norādīja, ka dažiem lietotājiem ir pienākums izmantot konkrētu SŠS no konkrētas rūpnīcas neatkarīgi no tā, vai maksājums ir spēkā vai nav.

                     (198)

                     Ja SŠS no Ēģiptes tiktu piemēroti pasākumi un lietotājam ražošanā ir pienākums izmantot SŠS no Ēģiptes, tad lietotāji saskarsies ar izmaksu pieaugumu, ko viņi, iespējams, nevarēs pārnest uz saviem klientiem.

                     (199)

                     Anonīmā lietotāju grupa norādīja, ka stikla šķiedra ir nozīmīga kvalitātei kritiska sastāvdaļa un ka pašreizējās kvalitātes sistēmas, piemēram, termoplastiem autobūves nozarē, būtu jāapstiprina atkārtoti, ja lietotājs mainītu piegādātāju.

                     (200)

                     Tā pati grupa arī norādīja, ka pat tad, ja lietotājam ir dažādi piegādātāji, tas joprojām izmanto konkrētu piegādātāju konkrētam produktam.

                     (201)

                     Lietotāju, kas ražo citus termoplastus, klientiem ir mazāk svarīgs izejmateriālu avots, jo SŠS tiek sajaukts ar sveķiem un nodrošina termoplasta stiegrojumu, nevis paliek relatīvi nemainīgs, kā tas ir SŠA ražošanā.

                     (202)

                     Lai gan SŠS veido līdz 60 % no ražošanas izmaksām, citi SŠS avoti, kuriem nepiemēro pasākumus, proti, Malaizija un Norvēģija, ir viegli pieejami. Tomēr, ņemot vērā cenu pieaugumu, ko izraisītu pasākumi, pārbaudītais lietotājs bija pret pasākumu noteikšanu. Visi termoplastu lietotāji, kas pauda viedokli, iebilda pret pasākumu noteikšanu.

                     (203)

                     Lietotāji, kas ražo SŠA, atrodas pilnīgi atšķirīgā situācijā, jo SŠS ir izejmateriāls SŠA ražošanai. Komisija apmeklēja vienu SŠA ražotāju un SŠS lietotāju, kurš šīs izmeklēšanas vajadzībām lūdza saglabāt anonimitāti. Tas iebilda pret pasākumiem, jo, uzliekot maksājumus SŠS no Ķīnas, izejmateriālu cenas palielinājās par 10 %, bet tas nespēja novirzīt šo cenu pieaugumu uz saviem klientiem.

                     (204)

                     Četri SŠA ražotāji, kas pauda viedokli, iebilda pret pasākumu noteikšanu. Tomēr Komisija norāda, ka viens no atlasītajiem Savienības SŠS ražotājiem, Owens Corning, ir integrēts ražotājs, kas Savienībā ražo arī SŠA. Šī grupa atbalsta pasākumus gan attiecībā uz SŠS, gan SŠA importu no Ēģiptes.

                     (205)

                     Tomēr Komisija saņēma iesniegumus no vēl diviem citiem SŠA ražotājiem par labu pasākumiem attiecībā uz SŠS no Ēģiptes, lai aizsargātu visu vērtības ķēdi Eiropā un arī veicinātu pētniecību un attīstību.

                     (206)

                     Attiecībā uz lietotājiem tiek secināts – ņemot vērā to, ka SŠS ir galvenais izejmateriāls viņu galaražojumā, pasākumi nebūtu viņu interesēs, jo tie palielinātu lietotāju izmaksas. Tomēr pasākumi būtu tādu integrētu grupu interesēs, kuras izmanto pašu ražotu SŠS.

                     (207)

                     Kopumā, ņemot vērā pieejamos alternatīvos piegādes avotus, uz kuriem pasākumi neattiecas, to, ka viens integrēts lietotājs atbalstīja pasākumus, un to, ka nav skaidru pierādījumu tam, ka lietotāji nevarētu absorbēt papildu izmaksas, ko radītu pasākumi pret importu no Ēģiptes, Komisija secināja – negatīvā ietekme uz lietotājiem skaidri nepierāda, ka pasākumu piemērošana nebūtu Savienības interesēs.

               6.4.   Subsīdiju kropļojošā ietekme uz tirdzniecību/efektīvas konkurences atjaunošana

                     (208)

                     Saskaņā ar pamatregulas 31. panta 1. punktu īpaši tika ņemta vērā vajadzība likvidēt kaitējumu izraisošās subsidēšanas kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci.

                     (209)

                     Izmeklēšanā ir konstatēts, ka Jushi Egypt pārdod Savienības tirgū ievērojamus subsidēta SŠS apjomus par mākslīgi zemām cenām. Ja šī situācija turpināsies, Jushi Egypt turpinās gūt negodīgas konkurences priekšrocības, vēl vairāk vājinot jau tā neaizsargāto Savienības ražošanas nozari. Rezultātā subsidētā Ēģiptes importa radītā tirdzniecību kropļojošā ietekme laika gaitā palielināsies un turpinās liegt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražošanas nozarei.

               6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (210)

                     Pasākumi nepārprotami ir Savienības ražošanas nozares interesēs. Pastāv neliela negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, jo īpaši uz SŠA ražotājiem, kas ir visneaizsargātākā grupa, ņemot vērā lielo SŠS īpatsvaru viņu ražošanas izmaksās.

                     (211)

                     Tomēr Komisija norāda, ka ir pieejami arī citi SŠS avoti bez spēkā esošiem pasākumiem. Komisija arī norāda uz ievērojamajām inovācijām Savienības ražošanas nozarē pēdējos gados un to, ka Savienības ražotāji sadarbojas ar saviem lietotājiem, lai ražotu tieši tādu ražojumu, kas tiem vajadzīgs saskaņā ar to individuālajām specifikācijām. Šādas inovācijas būtu apdraudētas, ja kaitējums turpinātos.

                     (212)

                     Komisija ņēma vērā piezīmes par sertifikācijas un apstiprināšanas procesiem, tomēr pasākumu noteikšanas mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem uzņēmējiem, tāpēc lietotāji var turpināt importēt sertificētos vai apstiprinātos SŠS no Ēģiptes, maksājot taisnīgu tirgus cenu.

                     (213)

                     Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija provizoriski secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu par to, ka noteikt kompensācijas pasākumus, kuri atbilst kompensējamo Ēģiptes izcelsmes SŠS importa subsīdiju kopējam apjomam, nebūtu Savienības interesēs.

               7.   PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

                     (214)

                     Pamatojoties uz Komisijas izdarītajiem secinājumiem par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un ievērojot pamatregulas 15. panta 1. punktu, būtu jānosaka pagaidu kompensācijas maksājums Ēģiptes izcelsmes SŠS importam.

               7.1.   Pagaidu pasākumi

                     (215)

                     Ēģiptes izcelsmes SŠS importam būtu jānosaka pagaidu kompensācijas pasākumi saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka pagaidu maksājums atbilst provizoriski konstatēto kompensējamo subsīdiju kopējam apjomam.

                     (216)

                     Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, pagaidu kompensācijas maksājuma likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa samaksas, ir šādas:

                        15. tabula

                        Pagaidu maksājuma likmes

                                 Uzņēmums

                                 Pagaidu kompensācijas maksājums

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Visi pārējie uzņēmumi

                                 8,7 %

                     (217)

                     Individuālā uzņēmuma kompensācijas maksājuma likme, kas norādīta šajā regulā, tika noteikta, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tā atspoguļo stāvokli, kas šajā izmeklēšanā konstatēts saistībā ar vienīgo ražotāju eksportētāju. Šīs maksājumu likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojusi minētā juridiskā persona.

                     (218)

                     Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālā kompensācijas maksājuma likme.

                     (219)

                     Uzņēmums var pieprasīt individuālās kompensācijas maksājuma likmes piemērošanu, ja tas vēlāk ir mainījis savu nosaukumu. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (16). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

               8.   REĢISTRĒŠANA

                     (220)

                     Kā minēts iepriekš 9. apsvērumā, Komisija, publicējot reģistrācijas regulu, noteica, ka iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā SŠS imports ir jāreģistrē saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5.a punkta prasībām.

                     (221)

                     Imports atbilstīgi reģistrācijas regulai tika reģistrēts tikai trīs nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā. Reģistrēšana beigsies, kad stāsies spēkā šī regula.

                     (222)

                     Šajā procedūras posmā nav pieņemts lēmums par antisubsidēšanas pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Šāds lēmums tiks pieņemts galīgajā posmā.

               9.   INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

                     (223)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 29.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

                     (224)

                     Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai tām izpaustie aprēķini ir pareizi.

                     (225)

                     Komisija saņēma piezīmes no Jushi Egypt. Tomēr piezīmes neattiecās uz aprēķinu pareizību. Tādēļ pagaidu kompensācijas maksājums paliek nemainīgs.

               10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

                     (226)

                     Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

                     (227)

                     Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Ar šo nosaka pagaidu kompensācijas maksājumu, importējot cirstās stikla šķiedras šķipsnas, kuru garums nepārsniedz 50 mm; stikla šķiedras grīstes, izņemot tādas stikla šķiedras grīstes, kas ir impregnētas un pārklātas un kam karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (noteikts pēc ISO standarta 1887); mašas, kas izgatavotas no stikla šķiedras pavedieniem, izņemot mašas no stikla vates; minētos ražojumus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARIC kodi 7019120022, 7019120025, 7019120026 un 7019120039) un to izcelsme ir Ēģiptē.

               2.   Pagaidu kompensācijas maksājuma likmes, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

                           Uzņēmums

                           Pagaidu kompensācijas maksājums

                              TARIC papildu kods

                           Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                           8,7 %

                           C540

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           8,7 %

                           C999

               3.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

               4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            2. pants

               1.   Ieinteresētajām personām rakstiskās piezīmes par šo regulu jāiesniedz Komisijai 15 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               2.   Ieinteresētajām personām, kas to vēlas, uzklausīšana Komisijā jāpieprasa piecu kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               3.   Ieinteresētajām personām, kas to vēlas, uzklausīšana pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas jāpieprasa piecu kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas amatpersona izskata arī pēc šā termiņa iesniegtos pieprasījumus un attiecīgā gadījumā var lemt par šo pieprasījumu apmierināšanu.

            3. pants

               1.   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Īstenošanas regulas (ES) 2020/199 1. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.

               2.   Savāktos datus par ražojumiem, kuri laisti apgrozībā patēriņam Savienībā ne agrāk kā trīs nedēļas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, glabā, līdz stājas spēkā iespējamie galīgie pasākumi vai līdz šīs procedūras izbeigšanai.

            4. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 5. martā

                  Komisijas vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

            (2)  OV C 192, 7.6.2019., 30. lpp.

            (3)  OV C 151, 3.5.2019., 4. lpp.

            (4)  OV C 48, 12.2.2020., 18. lpp.

            (5)  Komisijas 2020. gada 13. februāra Īstenošanas regula (ES) 2020/199, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu imports (OV L 42, 14.2.2020., 10. lpp.).

            (6)  Uzņēmums A pieprasīja anonimitāti, pamatojoties uz to, ka tas pakļautu sevi būtiskam komerciālu pretpasākumu riskam, ja atsevišķi ražotāji uzskatītu, ka tā rīcība ir pretrunā viņu interesēm.

            (7)  Sk. Ēģiptes Arābu Republikas prezidenta dekrētu Nr. (35), 15.2.2003.

            (8)  Ēģiptes Arābu Republikas prezidenta 2015. gada dekrēts Nr. 330 par Suecas kanāla ekonomiskās zonas izveidi, 2015. gada 19. augusts.

            (9)  Ēģipte 2016. gada jūlijā aizstāja “vispārējo apgrozījuma nodokli” ar PVN. Lai gan starp abiem nodokļu režīmiem pastāv zināmas atšķirības, abi nodokļu režīmi ļāva preču ražotājiem atskaitīt iepriekš samaksāto nodokli, tādējādi uzkrājot kredītus, ja samaksātā nodokļa summa pārsniedz no klientiem, jo īpaši uz eksportu orientētiem uzņēmumiem, iekasētā nodokļa summu.

            (10)  2016. gada Likuma Nr. 67 22. pants.

            (11)  Patiešām – lielākā daļa nesamaksāto PVN / citu netiešo nodokļu parādu, par kuriem ziņots 2016.–2018. gada pārskatos, attiecas uz pirkumiem ārzemēs atbilstīgi 10 % VAN režīmam, kas bija spēkā līdz 2016. gada jūlijam.

            (12)  Vairākas starptautiskas publikācijas par nodokļu jautājumiem apstiprina, ka Ēģiptē avansā samaksāta PVN atmaksāšana ir ārkārtīgi sarežģīta (LINK). Pasaules Bankas ziņojumā Doing Business in Egypt 2020 Ēģipte nodokļu jautājumos ir ierindota 156. vietā no 190.

            (13)  Datubāze par konkrētiem ražojumiem, uz kuriem attiecas uzraudzība vai novērošana un kurus importē Savienības muitas teritorijā; šo datubāzi uztur Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts.

            (14)  Antidempinga procedūra publicēta OV C 68, 21.2.2019., 29. lpp.; antisubsidēšanas procedūra publicēta OV C 167, 16.5.2019., 11. lpp.

            (15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/724 (OV L 107, 25.4.2017., 4. lpp.), 149. apsvērums.

            (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.