title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1346/2014 ( 2014. gada 17. decembris ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sulfanilskābes importam un ar ko atceļ galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam

text:
               18.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 363/82

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1346/2014
   (2014. gada 17. decembris),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sulfanilskābes importam un ar ko atceļ galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome 2002. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1339/2002 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu 21 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes sulfanilskābes importam un galīgo antidempinga maksājumu 18,3 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam (“sākotnējā izmeklēšana”).

               (2)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (3) noteica galīgo kompensācijas maksājumu 7,1 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.

               (3)

               Komisija ar Lēmumu 2002/611/EK (4) pieņēma tādas cenu saistības attiecībā uz antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti importam no Indijas, ko piedāvāja viens Indijas ražotājs eksportētājs, proti, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (“Kokan”).

               (4)

               Pēc atkārtotas pretabsorbēšanas izmeklēšanas Padome 2004. gada februārī ar Regulu (EK) Nr. 236/2004 (5) no 21 % līdz 33,7 % palielināja galīgā antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam.

               (5)

               Pēc tam, kad Kokan bija brīvprātīgi atsaucis saistības, Komisija 2004. gada martā ar Lēmumu 2004/255/EK (6) atcēla Lēmumu 2002/611/EK.

               (6)

               Komisija ar Lēmumu 2006/37/EK (7) pieņēma Kokan piedāvātās jaunās cenu saistības gan attiecībā uz antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes importam. Regula (EK) Nr. 1338/2002 un Regula (EK) Nr. 1339/2002 tika attiecīgi grozītas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 123/2006 (8).

               (7)

               Pēc pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 (9) noteica antidempinga maksājumus ĶTR un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Pēc termiņbeigu un starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1010/2008 (10) noteica galīgos kompensācijas maksājumus Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam un grozīja antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (8)

               Pēc paziņojuma publicēšanas par ĶTR un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (11) Komisija 2013. gada 1. jūlijā saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu. Pārskatīšanas pieprasījumu iesniedza CUF – Quimicos Industriais (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “CUF”), kas ir vienīgais sulfanilskābes ražotājs Savienībā un kas tādējādi ražo 100 % Savienības ražošanas apjoma.

               (9)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām, visticamāk, dempings turpināsies un kaitējums Savienības ražošanas nozarei atkārtosies.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (10)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 16. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (12) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         4.   Paralēlā izmeklēšana

               (11)

               Komisija 2013. gada 16. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (13) sāka arī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 (14) 18. pantu, attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.

         5.   Izmeklēšana

   5.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (12)

               Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām, proti, 2013. gada 30. septembrim (“attiecīgais periods”).

         5.2.   Iesaistītās personas

               (13)

               Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, ražotājus eksportētājus ĶTR un Indijā, importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājvalstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (14)

               Vienīgā ieinteresētā persona, kura pieprasīja uzklausīšanu, ir vienīgais Savienības ražotājs, un tam piedāvāja šo iespēju.

         5.3.   Atlase

               (15)

               Ņemot vērā Indijas un Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas lūgta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (16)

               Komisija saņēma atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem; atbildes no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem netika saņemtas. Tādēļ atlase netika izmantota.

               (17)

               Viens nesaistītais importētājs aizpildīja atlases veidlapu, tomēr tas nav importējis attiecīgo ražojumu no attiecīgajām valstīm un tādējādi nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ atlase netika izmantota.

               (18)

               Tā kā ir tikai viens Savienības ražotājs, atlase attiecībā uz Savienības ražotājiem netika izmantota.

         5.4.   Izmeklēšana

               (19)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Komisija nosūtīja anketas vienīgajam Savienības ražotājam, diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, zināmajiem importētājiem un lietotājiem Savienībā.

               (20)

               Tikai viens no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Šis Indijas ražotājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja lielu daļu no kopējā Indijas eksporta uz Savienību.

               (21)

               Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                           a)

                              Savienības ražotājs:

                                       —

                                          CUF – Quimicos Industriais, Estarreja, Portugāle;

                           b)

                              ražotājs eksportētājs un analogās valsts ražotājs:

                                       —

                                          Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indija;

                           c)

                              lietotāji Savienībā:

                                       —

                                          Blankophor GmbH, Leverkusen, Vācija,

                                       —

                                          Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugāle,

                                       —

                                          IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spānija.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (22)

               Attiecīgais ražojums ir sulfanilskābe, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060). Sulfanilskābi iedala divās kategorijās, kuras nosaka atbilstīgi skābes tīrības pakāpei: tehniskā sulfanilskābe un attīrītā sulfanilskābe. Turklāt attīrīto sulfanilskābi dažkārt laiž tirgū kā sulfanilskābes sāli. Sulfanilskābi izmanto kā izejvielu optisko balinātāju, betona piedevu, pārtikas krāsvielu un speciālu krāsvielu ražošanā. Tika norādīts, ka ierobežotos daudzumos to izmanto arī farmācijas nozarē. Lai gan netiek apstrīdēts, ka abām kategorijām ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tādējādi to ražojumus var uzskatīt par vienu ražojumu, ir būtiski norādīt, ka saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem praktiska savstarpēja aizstājamība ir ierobežota. Jo īpaši lietotāji, kas izmanto attīrīto sulfanilskābi, var izmantot tehnisko sulfanilskābi vien tad, ja tie paši to var attīrīt. Minētie lietotāji, kuriem nepieciešama vai kuri dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, teorētiski varētu izmantot attīrīto sulfanilskābi, taču, ņemot vērā cenu atšķirību (20–25 %), tas nav ekonomiski dzīvotspējīgs risinājums.

               (23)

               Sulfanilskābe ir izejviela un tās fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no tās izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus savos iekšzemes tirgos un trešām valstīm ražo un pārdod ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotājs ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatā vienāds izmantojums, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (24)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik notiek dempings un vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties, ja tiktu izbeigti pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz ĶTR un Indijas importu.

         1.   Ievadpiezīmes

   1.1.   ĶTR

               (25)

               Sākusi termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija sazinājās ar 39 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm. Neviens no minētajiem ražotājiem nepieteicās un nesadarbojās.

               (26)

               Komisija informēja Ķīnas iestādes un attiecīgos ražotājus eksportētājus par savu nodomu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot labākos pieejamos faktus. Ieinteresētās personas šajā sakarībā nesniedza piezīmes.

               (27)

               Tādējādi konstatējumi par dempingu un dempinga atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz pieejamajiem faktiem, t. i., informāciju, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, īpaši informāciju, kas iekļauta pārskatīšanas pieprasījumā, un Eurostat datiem.

               (28)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no Ķīnas importēja vien nelielus attiecīgā ražojuma daudzumus.

         1.2.   Indija

               (29)

               Sākusi termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija sazinājās ar 25 zināmajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, no kuriem tikai viens, proti, Kokan, atbildēja uz anketas jautājumiem un sadarbojās izmeklēšanas gaitā. Minētais uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja lielāko daļu Indijas eksporta uz Savienību.

               (30)

               Attiecīgajā periodā minētais ražotājs eksportētājs darbojās saskaņā ar Komisijas pieņemtajām cenu saistībām; konstatēts, ka tās ir ievērotas.

         2.   Dempings

   2.1.   ĶTR

   2.1.1.   Analogā valsts

               (31)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību, ko ieguva atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).

               (32)

               Lai attiecībā uz ĶTR noteiktu normālo vērtību, sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti izmantoja Indiju. Paziņojumā par procedūras sākšanu Indiju norādīja kā analogo valsti, un ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par šo izvēli. Piezīmes netika saņemtas, un nekas neliecināja, ka Indija vairs nebija piemērota izvēle. Pārskatīšanas pieprasījumā Savienības ražošanas nozare ierosināja par analogo valsti izmantot ASV, tomēr, ņemot vērā to, ka ASV ir tikai viens ražotājs un ka ASV tirgus ir aizsargāts ar antidempinga un kompensācijas maksājumiem, kas jau vairāk nekā 20 gadus tiek piemēroti Ķīnas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, šis priekšlikums tika noraidīts. Tāpēc arī šajā izmeklēšanā par analogo valsti izvēlējās Indiju.

               (33)

               Tādējādi tika izmantoti dati par Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās.

         2.1.2.   Normālā vērtība

               (34)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz datiem, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kas sadarbojās, proti, Kokan. Par pamatu normālās vērtības noteikšanai izmantoja iekšzemes pārdošanas apjomus (sk. 42.–47. apsvērumu).

         2.1.3.   Eksporta cena

               (35)

               Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tādējādi nebija konkrētas informācijas par Ķīnas cenām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un statistikas avotiem (Eurostat). Uzskata, ka šis informācijas avots aptuveni atspoguļo faktiskās cenas, ko Savienības klientiem prasa Ķīnas eksportētāji.

         2.1.4.   Salīdzinājums

               (36)

               Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.

               (37)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, vajadzības gadījumā veicot atbilstošas korekcijas, tika pienācīgi ņemta vērā eksporta cena. Lai eksporta cenu izteiktu EXW līmenī, Komisija, ņemot vērā informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, koriģēja uz Eurostat datiem balstīto CIF cenu saistībā ar transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un kredīta izmaksām. Šīs korekcijas bija no 5 līdz 10 % no CIF cenas.

         2.1.5.   Dempings

               (38)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

               (39)

               Ņemot vērā to, ka Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, informācija par importētā ražojuma sortimentu nav pieejama. Lai gan nebija informācijas par tehniskās un attīrītās sulfanilskābes importa daudzumiem, tomēr tika uzskatīts, ka pat tad, ja pieņem, ka viss imports ietvēra attīrīto sulfanilskābi, kas vidēji ir par 20 % dārgāka par tehnisko sulfanilskābi, Eurostat apkopotās importa cenas ir tādā līmenī, kas, salīdzinot ar analogās valsts normālo vērtību, neliecina par dempingu.

               (40)

               Turklāt, kā minēts 28. apsvērumā, importa apjomi no Ķīnas PIP bija niecīgi. Attiecīgajās nozarēs ir vispārzināms, ka ad hoc sulfanilskābes sūtījumi nelielos daudzumos notiek par ievērojami augstākām vienības cenām nekā parasto pasūtījumu gadījumā lielākos daudzumos, ar ko varētu skaidrot augsto importa cenu līmeni, par ko ziņo Eurostat.

               (41)

               Tādējādi, lai gan saskaņā ar pieejamajiem rādītājiem dempings netika konstatēts, šādam secinājumam varētu būt neliela nozīme, jo importa apjoms ir neliels un trūkst informācijas attiecībā uz importētā ražojuma sortimentu, kas ir svarīga informācija, ņemot vērā lielo cenu atšķirību starp attīrīto un tehnisko sulfanilskābi.

         2.2.   Indija

   2.2.1.   Normālā vērtība

               (42)

               Vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, katra attiecīgā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvos daudzumos un parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

               (43)

               Katram ražojuma veidam tika noteikts neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas apjomu īpatsvars iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

               (44)

               Visi iekšzemes pārdošanas apjomi tika pārdoti par neto pārdošanas cenām, kas ir vienādas vai lielākas par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, tādējādi rentablie pārdošanas apjomi pārsniedza 80 % no katra ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma. Tādējādi visiem ražojuma veidiem normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējais svērtais lielums cenām, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantotas visiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū.

               (45)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tāda Ķīnas importa spiediena dēļ, kas ienāk Indijas tirgū, tiek izkropļotas Indijas iekšzemes tirgus cenas un līdz ar to arī normālās vērtības noteikšana.

               (46)

               Kā minēts iepriekš 44. apsvērumā, rentablie pārdošanas apjomi pārsniedza 80 % no katra ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, tādējādi normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktiskajām iekšzemes tirgus cenām. Jebkurā gadījumā neatkarīgi no tā, vai Ķīnas imports izraisīja lejup vērstu spiedienu Indijas iekšzemes tirgū, normālā vērtība ir noteikta tādā veidā, lai šāds spiediens neietekmētu novērtējumu. Ja rentabli būtu 80 % vai mazāk no konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomiem, normālo vērtību noteiktu, pamatojoties tikai uz šiem rentablajiem pārdošanas apjomiem. Turklāt, ja visi konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomi radītu zaudējumus, normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz kopējām ražošanas izmaksām un saprātīgu peļņas normu.

               (47)

               Tādēļ Komisija uzskata, ka pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums normālās vērtības aprēķināšanas ziņā nav būtisks.

         2.2.2.   Eksporta cena

               (48)

               Attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā un eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.

               (49)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ir pretruna starp cenu tendencēm benzolam un Indijas eksportam uz Savienību. Tas konstatēja, ka minētais fakts ir jo iespaidīgāks tāpēc, ka minimālo cenu saistības, ko bija pieņēmusi Komisija, tika indeksētas, ievērojot benzola cenu tendences. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka minēto cenu saistību dēļ galvenā Indijas ražotāja eksportētāja eksporta cenas vairs nav reprezentatīvas.

               (50)

               Komisija konstatēja, ka benzols kā izejviela anilīna ražošanā, kas savukārt ir galvenā izejviela sulfanilskābes ražošanā, ietekmē attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas ne vairāk par 50–60 %. Turklāt cenu saistību noteikums par indeksāciju ierobežo benzola cenas tendenču ietekmi uz minimālo cenu. Visbeidzot, apmeklējumā uz vietas pārbaudīja minimālo cenu saistību ievērošanu; tika konstatēts, ka eksporta cenas pastāvīgi bija ievērojami lielākas par paredzētājām minimālo cenu saistībām, tādējādi to ietekme tika ierobežota.

               (51)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Indijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, veica neliela apjoma sūtījumus uz Savienību par augstām tūlītējām cenām, tādējādi eksporta cenu līmenis tika palielināts mākslīgi.

               (52)

               Izmeklēšanā konstatēja, ka Kokan – galvenais Indijas ražotājs eksportētājs – nav veicis šādus pārdošanas darījumus. Lielākā daļa (vairāk nekā 99 %) pārējo Indijas eksportētāju pārdošanas apjomu uz Savienību pārdoti daudzumos, kas nav uzskatāmi par tūlītējas pārdošanas darījumiem.

               (53)

               Pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem, pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumi par to, ka Indijas eksporta cenām uz Savienību trūkst reprezentativitātes, ir noraidāmi.

         2.2.3.   Salīdzinājums

               (54)

               Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

               (55)

               Tādējādi tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas maksām, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas ir no 6 % līdz 10 % no CIF cenas līdz Savienības robežai.

         2.2.4.   Dempings

               (56)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta līdzīgajam ražojumam, tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu.

               (57)

               Tāpēc dempinga starpība, kas aprēķināta ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija negatīva. Tādējādi dempings PIP netika konstatēts.

               (58)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka secinājumu par to, ka galvenais ražotājs eksportētājs neveic dempingu, nevar attiecināt uz pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, ņemot vērā to, ka eksporta cenas balstās uz minimālo importa cenu saistībām.

               (59)

               Tomēr galvenā Indijas ražotāja eksportētāja eksporta cenas tika noteiktas tādā līmenī, kas bija ievērojami augstāks nekā minimālo cenu saistības. Turklāt konstatēts, ka pārējo Indijas ražotāju eksporta cenu līmenis (saskaņā ar Eurostat datiem) ir ievērojami augstāks nekā galveno ražotāju eksportētāju eksporta cenas. Visbeidzot, izmeklēšanā konstatēja, ka ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešām valstīm, kurās netiek piemērotas cenu saistības vai antidempinga maksājumi, tika noteiktas tādā līmenī, kas pielīdzināms eksporta cenām uz Savienību, un tādējādi dempings netika veikts. Tāpēc Komisija secina, ka Indijas eksporta cenas noteiktas neatkarīgi no cenu saistībām un saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

               (60)

               Pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums par to, ka būtu bijis jākonstatē dempings, ko veica pārējie Indijas ražotāji eksportētāji, ir noraidāms.

         3.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

   3.1.   Ievadpiezīmes

               (61)

               ASV antidempinga pasākumi, kas noteikti Indijas un ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam, un kompensācijas pasākumi attiecībā uz Indiju ir bijuši spēkā kopš 1992. gada. ASV Tirdzniecības ministrija 2011. gadā pagarināja spēkā esošos kompensācijas maksājumus, kas 43,7 % apmērā noteikti Indijas izcelsmes importam, un spēkā esošos antidempinga pasākumus, kas no 19,1 % līdz 114,8 % noteikti Indijas un ĶTR izcelsmes importam. Ņemot vērā pasākumu līmeni, ASV tirgus Indijas un Ķīnas importam tika faktiski slēgts.

         3.2.   ĶTR

               (62)

               ĶTR pieejamā ražošanas jauda tika aprēķināta, pamatojoties uz datiem, ko sniedza Savienības ražotājs un vienīgais ASV ražotājs (Nation Ford Chemical Company (“NFC”), sk. ASV turpināmības pārbaudi par antidempinga pasākumiem attiecībā uz Ķīnas izcelsmes sulfanilskābi (USITC publikācija Nr. 4270)).

               (63)

                  NFC norādīja, ka ĶTR uzstādītā jauda ļautu ražot 65 500 t sulfanilskābes gadā, kas ir saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja aplēsēm, kurš, balstoties uz Ķīnas ražošanas nozares sagatavoto pētījumu, apgalvoja, ka pieejamā jauda Ķīnā svārstās no 65 500 līdz 82 000 t. Neizmantotā jauda bija aptuveni 20 %, kas atbilst 13 100 līdz 16 400 t. Tas ir vismaz divreiz vairāk par Savienības patēriņa līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (64)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas eksportētājiem izdevies ienākt Indijas tirgū, un pamatoja šo apgalvojumu, iesniedzot statistikas datus no Indijas valdības Indijas eksporta/importa datubāzes. Dati liecina, ka PIP Ķīnas izcelsmes attīrītās sulfanilskābes importa apjoms par cenām, kas ir zemākas par Indijas ražotāja, kurš sadarbojās, attīrītās sulfanilskābes iekšzemes tirgus pārdošanas cenām, būtiski pieauga salīdzinājumā ar iepriekšējiem periodiem. Tā kā attīrītās sulfanilskābes normālā vērtība (ar atbilstošām korekcijām par transporta un apdrošināšanas izmaksām) tika noteikta, pamatojoties uz vienīgā Indijas ražotāja, kas sadarbojās, attīrītās sulfanilskābes iekšzemes pārdošanas apjomiem reprezentatīvos daudzumos, kuru cenas svārstījās no INR 92 500 līdz INR 112 500 (konfidencialitātes apsvērumu dēļ cenas sniegtas diapazonā), dati apstiprina, ka Ķīnas attīrītās sulfanilskābes eksports ienāca Indijas tirgū par dempinga cenām, kuras svārstījās no INR 82 500 līdz INR 92 500. Importa dempings, kas novērots Indijas tirgū, sekmējis vērtējumu par Ķīnas ražotāju eksportētāju paredzamo rīcību, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.

               (65)

               Ja pasākumi tiks izbeigti, ir dempinga atkārtošanās iespējamība, ņemot vērā ievērojamu neizmantoto jaudu Ķīnā un informāciju par Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi trešās valsts tirgū, kas nav aizsargāts ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem.

         3.3.   Indija

               (66)

               Kopējā pieejamā ražošanas jauda Indijā tika aprēķināta, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza NFC un vienīgais Savienības ražotājs.

               (67)

               Pieprasījuma iesniedzējs aplēsa Indijas kopējo jaudu aptuveni 13 500 t apmērā, no kurām 2 700 t var uzskatīt neizmantoto jaudu. Šie rādītāji ir pilnīgi saskaņā ar datiem, ko ASV izmeklēšanā sniedza vienīgais ASV ražotājs (NFC).

               (68)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka neizmantotā jauda 2 700 t apmērā apdraud tā pārdošanas rādītājus, jo tā veido ievērojamu daļu Savienības patēriņa, un ka šāda neizmantotā jauda, visticamāk, palielināsies, pieaugot Ķīnas ražojumu importam Indijas tirgū (stimuls eksportēt būs vēl lielāks).

               (69)

               Šajā sakarība Komisija norādīja, ka galvenais Indijas ražotājs eksportētājs 2013. gadā atteicās no Export Oriented Unit statusa (“EOU” jeb uz eksportu orientētu struktūra), jo tas plānoja palielināt pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. EOU shēmas nosacījumi būtiski ierobežoja minētos pārdošanas darījumus. Uzņēmums apstiprināja, ka, neraugoties uz arvien lielāku Ķīnas importa īpatsvaru, tas neizjūt ievērojamu spiedienu no Ķīnas konkurentiem saistībā ar tehnisko sulfanilskābi (ražojums, kas visvairāk ieinteresē Kokan), un ka saskaņā ar uzņēmuma novērtējumu Indijas tirgus attīstības perspektīvas ir labas. Tādēļ nav iemesla pieņemt, ka, ievērojot iespējamo Ķīnas spiedienu uz Indijas tirgū, Indijas ražotāju neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu.

               (70)

               Neraugoties uz šo neizmantoto jaudu Indijā, ņemot vērā to, ka eksports uz Savienību un trešām valstīm netiek pārdots par dempinga cenām, nešķiet, ka ir dempinga atkārtošanās iespējamība.

               (71)

               Izmeklēšanā nekonstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmantoja atšķirīgu cenu noteikšanas praksi, pārdodot ražojumus trešām valstīm, nekā eksportam uz Savienību. Tā eksporta cenas trešās valstīs, kas tika veikts ievērojamos daudzumos, bija tādā līmenī, kas ir salīdzināms ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem.

               (72)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs sniedza jaunus statistikas datus un, pamatojoties uz tiem, apgalvoja, ka Indijas eksports uz Turciju bija par dempinga cenām.

               (73)

               Komisija konstatēja un pārbaudīja līdzīgus Indijas eksporta daudzumus uz Turciju un spēja attiecināt tos uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Tāpēc Komisija varēja veikt aprēķinus, pamatojoties uz precīzākiem un detalizētākiem datiem gan attiecībā uz ražojuma sortimentu, gan cenu līmeņiem. Komisija apstiprina, ka eksportētais apjoms nebija par dempinga cenām.

         3.4.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

               (74)

               Attiecībā uz ĶTR konstatējumus izdarīja, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, jo Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, un no tā izrietēja, ka konkrētu uzņēmumu dati par Ķīnas neizmantoto jaudu un cenu noteikšanas praksi trešās valstīs nebija pieejami.

               (75)

               Ņemot vērā to, ka pieejamie fakti liecina par lielu Ķīnas neizmantoto jaudu un dempingu trešo valstu tirgos apvienojumā ar pievilcīgiem cenu līmeņiem Savienības tirgū, uzskata, ka ir dempinga atkārtošanās iespējamība.

               (76)

               Lai gan Indijas gadījumā dempinga atkārtošanās iespējamību nekonstatēja, ja ņem vērā to, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā netika konstatēts, neizmantotā jauda ir daudz mazāka par Ķīnas neizmantoto jaudu un eksporta cenu līmeņi uz Savienību un pārējo pasauli ir augsti.

         D.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ražošanas apjoms Savienībā un Savienības ražošanas nozares definīcija

               (77)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja tikai viens Savienības ražotājs, kas tādējādi ražo 100 % Savienības ražošanas apjoma un pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari.

         2.   Patēriņš Savienībā

               (78)

               Patēriņu Savienības tirgū noteica, izmantojot šādu pamatu:

                           —

                           Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienības tirgū,

                           —

                           sulfanilskābes importa apjomi (Taric līmenī) Savienības tirgū saskaņā ar Eurostat datiem.

               (79)

               Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par Savienības ražošanas nozari bija jāindeksē, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare ir tikai viens ražotājs un ka ir tikai viens ASV ražotājs eksportētājs.

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienības tirgū

                           Apjoms (indekss)

                           2010

                           2011

                           2012

                           PIP

                           Savienības patēriņš (2010. gads = 100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Avots:
                              Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (80)

               Kā liecina izmeklēšana, sulfanilskābes tirgus attiecīgajā periodā uzrādīja pakāpenisku pieaugumu (līdz PIP beigām tas palielinājās par 14 %).

         3.   Imports no attiecīgajām valstīm

   a)   Importa apjomi un tirgus daļa

      2. tabula

      Imports no attiecīgajām valstīm

               Importa apjoms (indekss)

               2010

               2011

               2012

               PIP

               ĶTR

                  100

                  77

                  14

                  1

               Indija

                  100

                  422

                  187

                  52

               Attiecīgās valstis kopā

                  100

                  110

                  30

                  6

                  Avots:
                  Eurostat.

      2.a tabula

      Imports no attiecīgajām valstīm

               Importa apjoms (diapazons) (15)

               2010

               2011

               2012

               PIP

               ĶTR

               650–1 000

               500–800

               90–250

               10–60

               Indija

               50–200

               250–550

               100–250

               10–80

               Attiecīgās valstis kopā

               700–1 200

               750–1 350

               190–500

               20–140

                  Avots:
                  Eurostat.

      3. tabula

      Attiecīgo valstu tirgus daļa

               Tirgus daļa (indekss)

               2010

               2011

               2012

               PIP

               ĶTR importa tirgus daļa

                  100

                  73

                  13

                  1

               Indijas importa tirgus daļa

                  100

                  397

                  177

                  46

               Attiecīgās valstis kopā

                  100

                  103

                  28

                  5

               (81)

               Aplūkojot katru valsti atsevišķi, laikposmā no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ĶTR importa apjomi samazinājās par 99 % un to tirgus daļa šajā pašā periodā arī samazinājās par 99 %.

               (82)

               Indijas izcelsmes importa apjoms šajā periodā samazinājās par 48 %, un tirgus daļa vienlaikus samazinājās par 54 %.

               (83)

               Attiecīgo valstu sulfanilskābes importa kopapjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 94 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā samazinājās līdz ļoti zemam līmenim. Līdzīgi attiecīgo valstu sulfanilskābes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 95 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas sasniedza ļoti zemu līmeni.

         b)   Importa cenas

      4. tabula

      Attiecīgo valstu sulfanilskābes importa vidējās cenas

               2010

               2011

               2012

               PIP

               ĶTR importa cena (indekss, 2010. gads = 100)

                  100

                  92

                  104

                  164

               Indijas importa cena (indekss, 2010. gads = 100)

                  100

                  79

                  84

                  92

               Attiecīgo valstu vidējās importa cenas (indekss, 2010. gads = 100)

                  100

                  93

                  104

                  126

                  Avots:
                  Eurostat.

      4.a tabula

      Attiecīgo valstu sulfanilskābes importa vidējās cenas

               Cenu diapazoni (16)

               2010

               2011

               2012

               PIP

               ĶTR importa cena

               1 000–1 400

               950–1 350

               1 000–1 400

               1 700–2 500

               Indijas importa cena

               1 200–1 800

               1 000–1 400

               1 100–1 500

               1 300–1 700

               Attiecīgo valstu vidējās importa cenas

               1 000–1 800

               950–1 400

               1 000–1 500

               1 300–2 500

                  Avots:
                  Eurostat.

               (84)

               ĶTR sulfanilskābes importa vidējā cena 2011. gadā nedaudz samazinājās (par 8 %), bet pēc tam tai bija tendence augt, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika novērots tās straujš kāpums (par 64 %).

               (85)

               Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējās cenas 2011. gadā arī samazinājās (par 21 %) un kopš tā laika pakāpeniski palielinājās, bet joprojām bija zemākas par 2010. gada cenu līmeņiem (par 8 %).

         c)   Cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma līmenis

               (86)

               Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod attiecīgo ražojumu nelielos daudzumos un ka trūkst informācijas par importētā ražojuma sortimentu, nav iespējams veikt jēgpilnu cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinu. Saskaņā ar pieņēmumu par apkopotajām Eurostat cenām Ķīnas importa (sk. iepriekš 39. apsvērumu) cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums PIP netika konstatēts.

               (87)

               Pamatojoties uz importa statistiku, ko sniedza Savienības ražošanas nozare un kas aprakstīta iepriekš 64. apsvērumā, Ķīnas attīrītās sulfanilskābes cenas Indijas tirgū (attiecīgam ražojumam koriģētas par Savienības importa maksājumiem 6,5 % apmērā un pēcimportēšanas izmaksām (muitošanas izmaksām) 2 % apmērā), tika konstatēts cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums 5–15 % diapazonā salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

               (88)

               Indijas gadījumā cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums netika konstatēts. Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, precīzus rādītājus izpaust nevarēja, jo aprēķins bija balstīts uz vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas datiem. Cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums bija no – 20 % līdz – 40 %.

               (89)

               Ņemot vērā piezīmes, ko pēc informācijas izpaušanas sniedza Savienības ražotājs, Komisija, pamatojoties uz Eurostat datiem, aprēķināja atlikušā Indijas importa apjoma cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu. Saskaņā ar to cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums attiecībā uz minēto importu netika konstatēts. Tādēļ tiek apstiprināti 88. apsvēruma secinājumi. Turklāt tika salīdzinātas tāda attiecīgā ražojuma cenas, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un tāda attiecīgā ražojuma cenas, ko pārējai pasaulei pārdod Indijas eksportētāji. Šāds salīdzinājums arī neliecināja par cenu samazinājumu vai mērķa cenu samazinājumu.

               (90)

               Turklāt Savienības ražotājs iesniedza jaunus aprēķinus, kas liecina, ka 2012. gadā atšķirība starp Indijas importa vidējo cenu līmeni un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem bija ļoti zema. Tomēr Komisija nevarēja akceptēt šo aprēķinu, jo tajā nav ņemts vērā apstāklis, ka Indijas imports galvenokārt ietvēra tehnisko sulfanilskābi, bet Savienības ražotājs pārdeva tikai attīrīto sulfanilskābi, kas ir par aptuveni 20 % dārgāka.

         4.   Imports no citām trešām valstīm

               (91)

               Izņemot trīs nenozīmīgus darījumus (divi darījumi 2010. un 2011. gadā no Šveices un viens darījums 2012. gadā no Malaizijas), attiecīgajā periodā viss imports no trešām valstīm bija no ASV.

                  5. tabula

                  Sulfanilskābes imports no citām trešām valstīm (ASV)

                           2010

                           2011

                           2012

                           PIP

                           Importa apjoms no ASV (indekss)

                              100

                              267

                              253

                              299

                           ASV importa tirgus daļa (indekss)

                              100

                              180

                              171

                              188

                           ASV importa vidējās cenas (indekss)

                              100

                              95

                              101

                              102

                              Avots:
                              Eurostat.

               (92)

               ASV sulfanilskābes importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgi par 199 % un 88 %. Tā kā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga, Ķīnas un Indijas eksportētāju tirgus daļu pārņēma ASV imports.

               (93)

               ASV importa cenu līmeņi attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabili un bija tādā pašā diapazonā kā Savienības ražotāja cenas. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ASV importa cenu samazinājums netika konstatēts.

         5.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

               (94)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības pārbaude ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

               (95)

               Lai ievērotu komercinformācijas konfidencialitāti, informācija par vienīgo Savienības ražotāju bija jāindeksē.

         5.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

      6. tabula

      Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums

               2010

               2011

               2012

               PIP

               Ražošanas apjoms tonnās (indekss)

                  100

                  87

                  99

                  107

               Jauda tonnās (indekss)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Jaudas izmantojuma rādītājs (indekss)

                  100

                  87

                  99

                  107

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (96)

               Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 7 % lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā nemainījās, tādēļ jaudas izmantojuma rādītājs mainījās tāpat kā ražošanas apjoma rādītājs, proti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas palielinājās par 7 %.

               (97)

               Jānorāda, ka, izņemot 2011. gadu, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā bija apmierinošs, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija optimāls.

               (98)

               Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka visa attiecīgā perioda laikā tā panāca optimālus jaudas izmantojuma rādītājus vien PIP, kas liecina, ka tās pavisam nesenā atveseļošanās ir ļoti nestabila.

               (99)

               Šī piezīme par Komisijas novērtējumu nemaina 97. apsvēruma secinājumus, kas nekādā veidā nav pretrunā Savienības ražošanas nozares piezīmēm.

         5.2.   Krājumi perioda beigās

      7. tabula

      Krājumi perioda beigās pēc apjoma

               2010

               2011

               2012

               PIP

               Krājumi perioda beigās tonnās (indekss)

                  100

                  576

                  328

                  171

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (100)

               Savienības ražošanas nozares gada beigu krājumu līmenis 2011. gadā strauji palielinājās, pēc tam tendence bija lejupejoša, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām saglabājās par 71 % lielāks par 2010. gada līmeni. Jebkurā gadījumā, pamatojoties uz ražošanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, krājumi perioda beigās ir mazāki par viena mēneša ražošanas apjomu.

         5.3.   Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

      8. tabula

      Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               2010

               2011

               2012

               PIP

               Pārdošanas apjoms tonnās (indekss)

                  100

                  70

                  97

                  104

               Tirgus daļa % (indekss)

                  100

                  66

                  92

                  92

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (101)

               Salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 4 %. 2011. gadā bija vērojams ļoti straujš samazinājums, kam pēc tam sekoja pakāpenisks pieaugums.

               (102)

               Izņemot 2011. gadu, kad tāpat kā pārdošanas apjomi samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, tirgus daļas ziņā Savienības ražošanas nozares rādītāji attiecīgajā periodā vērtējami kā stabili. Turpmākajos gados pārdošanas apjomi un tirgus daļa pieauga. Neraugoties uz to, ka Savienības ražotāja tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz mazāka par 2010. gada līmeni, jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarei izdevās gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma un attiecīgajā periodā tai bija ievērojama tirgus daļa Savienības tirgū.

               (103)

               Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare norādīja, ka tās tirgus daļa ir ļoti nestabila, ņemot vērā to, ka sulfanilskābe ir izejviela un ka pieprasījumu pēc tās nosaka cenas, un kā piemēru minēja 2011. gadu, kad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa strauji samazinājās.

               (104)

               Šajā sakarībā jāuzsver, ka tirgus daļas zaudējums 2011. gadā sakrita ar Savienības ražotāja cenu pieaugumu, kas nebija saskaņā ar attiecīgā laika tirgus tendencēm. Vēl jo vairāk izmeklēšanā konstatēja, ka importa cenas no visām valstīm 2011. gadā samazinājās par 5–20 %. Jānorāda, ka saskaņā ar pieejamajiem statistikas datiem tirgus daļu, ko zaudēja Savienības ražošanas nozare, galvenokārt ieņēma ASV importētājs.

         5.4.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

      9. tabula

      Pārdošanas cenas

               2010

               2011

               2012

               PIP

               Vidējās pārdošanas cenas EUR/t (indekss)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (105)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, kas bija saistīts ar pamatizejvielas (anilīna) izmaksu pieauguma novirzīšanu.

         5.5.   Nodarbinātība un ražīgums

      10. tabula

      Nodarbinātība un ražīgums

               2010

               2011

               2012

               PIP

               Nodarbinātība (indekss)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Darba ražīgums (indekss)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Vidējās darbaspēka izmaksas (indekss)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (106)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodarbinātība, izsakot to ar pilnslodzes ekvivalentu, palielinājās par 17 %. Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās; pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija par 16 % lielākas nekā 2010. gadā. Tā kā ražošanas apjoms palielinājās vien par 7 % (sk. 96. apsvērumu), darba ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.

         5.6.   Rentabilitāte

      11. tabula

      Rentabilitāte

               2010

               2011

               2012

               PIP

               Rentabilitāte (indekss)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (107)

               Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā samazinājās, un tā bija nedaudz zemāka par Savienības ražošanas nozares vēlamo optimālo līmeni, tomēr ir svarīgi norādīt, ka tā tomēr saglabājās pozitīva visā attiecīgajā periodā.

               (108)

               Rentabilitātes samazinājums galvenokārt skaidrojams ar vidējo ražošanas izmaksu pieaugumu (par gandrīz 20 % no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam), ko nebija iespējams pilnībā kompensēt ar pārdošanas cenu pieaugumu par 12 % (sk. 105. apsvērumu).

         5.7.   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

      12. tabula

      Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

               2010

               2011

               2012

               PIP

               Ikgadējie ieguldījumi (indekss)

               —

               100

               133

               57

               Ienākums no ieguldījumiem (indekss)

               100

               86

               30

               103

               Naudas plūsma (indekss)

               100

               116

               68

               82

               (109)

               Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare 2010. gadā nevarēja veikt ieguldījumus. Pēc tam no 2011. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ieguldījumi komercdarbībā sulfanilskābes jomā samazinājās par 43 %, un to summu absolūtā izteiksmē var uzskatīt par mazu; ieguldījumi galvenokārt bija saistīti ar tehnisko apkopi. Šie konstatējumi ir saskaņā ar konstatējumiem par ienākumu no ieguldījumiem un zemo rentabilitāti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (110)

               2011. un 2012. gadā ienākumam no ieguldījumiem bija tieši tā pati tendence kā rentabilitātei. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem pieauga un sasniedza tādu pašu līmeni kā 2010. gadā, jo no 2012. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās rentabilitāte (sk. 11. tabulu).

               (111)

               Naudas plūsmas tendence bija mainīga, tomēr visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Naudas plūsma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 18 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Savienības ražošanas nozare nav ziņojusi par grūtībām piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā.

         5.8.   Dempinga apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (112)

               Kā secināts 41. un 57.–60. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings no attiecīgajām valstīm netika konstatēts.

               (113)

               Ņemot vērā to, ka nebija importa par dempinga cenām no ĶTR un Indijas, un to, ka palielinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi un cenas un pieauga jaudas izmantojuma rādītājs, var secināt, ka pasākumi bijuši veiksmīgi un ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Daži kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pasliktinājās, taču to nevar attiecināt uz importu no attiecīgajām valstīm, ņemot vērā tā ļoti zemo līmenī šajā periodā. Jebkurā gadījumā kaitējuma rādītāji, kas mainījās negatīvi, joprojām liecina par stabilu Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         5.9.   Savienības ražošanas nozares eksporta darbība

               (114)

               Savienības ražošanas nozare eksportēja vien nelielus apjomus 2012. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, tāpēc tiek secināts, ka eksports neietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

         6.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (115)

               Lai arī nelielu importa apjomu dēļ vidējiem cenu līmeņiem, kas PIP noteikti ĶTR un Indijas izcelsmes attiecīgajam ražojumam, un to salīdzinājumam ar iepriekšējiem gadiem ir ierobežota ticamība, izmeklēšanā konstatēts, ka ĶTR un Indijas izcelsmes attiecīgais ražojums nonācis Savienībā par cenām, kas nav dempinga cenas.

               (116)

               Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās diezgan stabila, un attiecīgo valstu zaudēto tirgus daļu ieņēma ASV izcelsmes imports tādā cenu līmenī, kas līdzinās Savienības ražošanas nozares cenu līmenim. Savienības ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomus un vidējās pārdošanas cenas un panākt gandrīz optimālus jaudas izmantojuma rādītājus.

               (117)

               Kā paskaidrots iepriekš 113. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas un rentabilitātes nelielo samazinājumu nevar saistīt ar Ķīnas un Indijas importu.

               (118)

               Tāpēc tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums.

               (119)

               Lai gan Savienības ražošanas nozare ir sniegusi tādas vairākas piezīmes par kaitējuma analīzi, kas iztirzātas 89., 90., 98., 99., 103. un 104. apsvērumā, tā piekrita vispārējam secinājumam par to, ka PIP tai nav nodarīts būtisks kaitējums.

         7.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

               (120)

               Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir svarīgi norādīt, ka optimāla jaudas izmantojuma apstākļos, kas panākti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozare nespēja apmierināt Savienības kopējo pieprasījumu, tādējādi ievērojama daļa Savienības patēriņa bija jāsedz ar importu.

               (121)

               Turklāt Savienības ražošanas nozare ražo tikai attīrīto sulfanilskābi, kas nozīmē, ka lietotājiem, kuri savā ražošanas procesā dod priekšroku tehniskai sulfanilskābei, jāizvēlas imports.

               (122)

               Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija samērā stabila, un pārdevumi tika veikti vairākiem ilgtermiņa klientiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka dažiem sulfanilskābes piegādātājiem jāveic stingra un dārga sertificēšanas/pārbaudes procedūra, kas sarežģī piegādātāju maiņu.

               (123)

               Tāpēc šajā kontekstā pasākumu neturpināšanas gadījumā kaitējuma atkārtošanās iespējamību analizēja saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         7.1.   ĶTR

               (124)

               Tā kā neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi attiecībā uz ĶTR bija jāpamato ar labākajiem pieejamajiem faktiem, proti, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu.

               (125)

               Kā jau secināts 63. un 75. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā sulfanilskābes ražošanas jauda, un ir dempinga atkārtošanās iespējamība.

               (126)

               Turklāt, kā norādīts 64. un 87. apsvērumā, pieejamā informācija liecina, ka ĶTR pēdējā laikā palielināja sulfanilskābes pārdošanas apjomus uz Indiju par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

               (127)

               Visbeidzot, kā paskaidrots 64. apsvērumā, statistikas dati, kas iegūti par Ķīnas importu Indijas tirgū, šķiet, norāda uz to, ka Ķīna galvenokārt ieinteresēta pārdot attīrīto sulfanilskābi, kas, novirzīta uz Savienības tirgu, nonāktu tiešā konkurencē ar Savienības ražotāja pārdevumiem.

               (128)

               Ja pasākumi tiktu izbeigti, visu šo faktoru kopums liecina par to, ka ĶTR varētu strauji sākt eksportēt ievērojamus sulfanilskābes daudzumus par dempinga cenām uz Savienības tirgu, pat nenovirzot pārdevumus no citiem tirgiem. Savienības tirgus ir pievilcīgs cenu ziņā, un tas ļautu Ķīnas eksportētājiem, palielinot ražošanas apjomus, gūt apjomradītus ietaupījumus. Šādā gadījumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi un pārdošanas cenas nekavējoties samazinātos, kas savukārt ietekmētu jaudas izmantojuma un rentabilitātes rādītājus. Ja šie kaitējuma rādītāji pasliktinātos, Savienības ražošanas nozares atgūšanās tiktu strauji apstādināta, un rastos būtisks kaitējums.

         7.2.   Indija

               (129)

               Attiecībā uz Indiju, kā secināts iepriekš 76. apsvērumā, dempinga atkārtošanās iespējamība nepastāv, ja pasākumi netiek turpināti. Ņemot vērā šo konstatējumu, kaitējuma atkārtošanās analīze nav vajadzīga.

         8.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanos

               (130)

               Ņemot vērā izmeklēšanas secinājumus, kā paskaidrots iepriekšējos apsvērumos, ja pasākumi tiktu atcelti, visticamāk, būtiski palielinātos eksports no ĶTR par zemām cenām, kas negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares finanšu un ekonomiskos rādītājus un izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos.

               (131)

               Kaitējuma atkārtošanās iespējamība attiecībā uz Indiju netika analizēta, ņemot vērā negatīvo secinājumu par Indijas dempinga atkārtošanos.

         E.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (132)

               Attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, secināts, ka nav iespējama dempinga atkārtošanās. Tādēļ nav jāveic Savienības interešu pārbaude.

               (133)

               Attiecībā uz Ķīnu saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (134)

               Kā paskaidrots 113. apsvērumā, pasākumi ir bijuši sekmīgi un ļāvuši Savienības ražošanas nozarei nostiprināt savu stāvokli. Vienlaikus iepriekš 130. apsvērumā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties, ja antidempinga pasākumi pret Ķīnu tiktu izbeigti. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pret Ķīnu nodrošinātu ieguvumus Savienības ražošanas nozarei.

         3.   Lietotāju intereses

               (135)

               Visi zināmie lietotāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Komisija saņēma no sulfanilskābes lietotājiem četras pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem un trīs daļējas atbildes/piezīmes. Pamatojoties uz šiem datiem, tika konstatēts, ka starp dažādiem lietotājiem atkarībā no pakārtotā ražojuma veida attiecīgā ražojuma izmaksu ietekme uz ražošanas izmaksām ievērojami atšķiras.

               (136)

               Vairāki lietotāji farmācijas un speciālu krāsvielu ražošanas nozarē atzina, ka sulfanilskābei ir tikai neliela nozīme ražošanas izmaksās, tādēļ uzskata, ka pasākumi būtībā neietekmē to ražošanas izmaksas/cenas.

               (137)

               Tomēr attiecībā uz citiem lietotājiem (cementa piemaisījumu un optisko balinātāju ražotājiem) sulfanilskābe veidoja 4–12 % no to pakārtoto ražojumu ražošanas izmaksām. Šie lietotāji arī ziņoja par zaudējumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un apgalvoja, ka daļēji to sarežģītais stāvoklis saistīts ar pašlaik spēkā esošajiem maksājumiem.

               (138)

               Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka importa apjoms no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija niecīgs, tāpēc maksājumi pret Ķīnu, kas nodrošināja taisnīgu cenu līmeni Savienības tirgū, nav radījuši papildu izmaksas lietotājiem; tādējādi ar tiem nevar izskaidrot grūtības, ar kurām saskaras lietotāji. Kā norādīts 105. un 108. apsvērumā, līdzīgā ražojuma cenu pieaugums attiecīgajā periodā bija saistīts ar to, ka palielinājās ražošanas izmaksas, ko izraisīja pamatizejvielas cenas pieaugums. Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam noteikto maksājumu atcelšana, kā ierosināts ar šo regulu, nekavējoties atvieglotu piekļuvi sulfanilskābes piegādes papildu avotam Savienības tirgū par konkurētspējīgām cenām, tādēļ tas būtu lietotāju interesēs. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pasākumu saglabāšana attiecībā uz Ķīnu nākotnē neradīs nepamatotas grūtības lietotājiem.

         4.   Importētāju intereses

               (139)

               Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Viens attiecīgā ražojuma importētājs sniedza daļējas atbildes uz anketas jautājumiem, kurās tas apgalvoja, ka sulfanilskābei nav būtiska nozīme tā darbībā. Pārējie importētāji neatbildēja uz anketas jautājumiem un neiesniedza rakstisku informāciju vai piezīmes. Tā kā pārējie importētāji nesadarbojās, secināts, ka tādu pasākumu saglabāšana, kas noteikti ĶTR izcelsmes importam, nebūtu pretrunā to interesēm.

         5.   Secinājums

               (140)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, secināts, ka nebija pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt antidempinga pasākumus pret ĶTR.

         F.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMU SAGLABĀŠANA PRET ĶTR UN ANTIDEMPINGA PASĀKUMU IZBEIGŠANA PRET INDIJU

               (141)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata uzskata par atbilstošu saglabāt antidempinga maksājumus ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam un atcelt tos Indijas izcelsmes importam. Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām deva iespēju sniegt piezīmes. Ja sniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

               (142)

               No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Ķīnas izcelsmes sulfanilskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāatceļ. Komisijas lēmums, ar ko pieņem Kokan saistības, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz sulfanilskābes importu, arī būtu jāatceļ.

               (143)

               Ja Savienības ražotājs iesniegs pieprasījumu, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares pavisam neseno atveseļošanos. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas.

               (144)

               Šajā regulā paredzēto pasākumu saglabāšana pret Ķīnu un pasākumu atcelšana pret Indiju ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sulfanilskābes importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:

               Valsts

               Galīgais maksājums (%)

               Ķīnas Tautas Republika

               33,7

         3.   Ar šo atceļ galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kods 2921420060), un izbeidz ar šo importu saistītās procedūras.
   4.   Ar šo atceļ Komisijas Lēmumu 2006/37/EK, ar ko pieņem Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indija) saistības, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz sulfanilskābes importu.
   5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 17. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 2002. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1339/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto antidempinga pagaidu maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importu (OV L 196, 25.7.2002., 11. lpp.).

      (3)  Padomes 2002. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1338/2002, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu kompensācijas maksājumu, kas noteikts Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam (OV L 196, 25.7.2002., 1. lpp.).

      (4)  Commission Decision 2002/611/EC of 12 July 2002 accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (OV L 196, 25.7.2002., 36. lpp.).

      (5)  Padomes 2004. gada 10. februāra Regula (EK) Nr. 236/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1339/2002, kas nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam noteikto antidempinga pagaidu maksājumu (OV L 40, 12.2.2004., 17. lpp.).

      (6)  Commission Decision 2004/255/EC of 17 March 2004 repealing Decision 2002/611/EC accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (OV L 80, 18.3.2004., 29. lpp.).

      (7)  Komisijas 2005. gada 5. decembra Lēmums 2006/37/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz Indijas izcelsmes sulfanilskābes ievedumiem (OV L 22, 26.1.2006., 52. lpp.).

      (8)  Padomes 2006. gada 23. janvāra Regula (EK) Nr. 123/2006, ar kuru nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1339/2002, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus sulfanilskābes importam ar izcelsmi, inter alia, Indijā (OV L 22, 26.1.2006., 5. lpp.).

      (9)  Padomes 2008. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 1000/2008, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu (OV L 275, 16.10.2008., 1. lpp.).

      (10)  Padomes 2008. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 1010/2008, ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. pantu un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 19. pantu un groza Regulu (EK) Nr. 1000/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu (OV L 276, 17.10.2008., 3. lpp.).

      (11)  OV C 28, 30.1.2013., 12. lpp.

      (12)  OV C 300, 16.10.2013., 14. lpp.

      (13)  OV C 300, 16.10.2013., 5. lpp.

      (14)  Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.).

      (15)  Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražotājs pieprasīja, lai attiecīgo valstu sulfanilskābes importa apjomus un vērtības arī sniegtu diapazonos, jo, pamatojoties uz indeksētajām vērtībām, (absolūtā izteiksmē) bija grūti novērtēt rādītājus un izprast Komisijas secinājumus.

      (16)  Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražotājs pieprasīja, lai attiecīgo valstu sulfanilskābes importa apjomus un vērtības arī sniegtu diapazonos, jo, pamatojoties uz indeksētajām vērtībām, (absolūtā izteiksmē) bija grūti novērtēt rādītājus un izprast Komisijas secinājumus.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/623 (2016. gada 21. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 498/2012 par to tarifa likmes kvotu piešķiršanu, kas piemērojamas kokmateriālu eksportam no Krievijas Federācijas uz Eiropas Savienību

text:
               22.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 106/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/623
   (2016. gada 21. aprīlis),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 498/2012 par to tarifa likmes kvotu piešķiršanu, kas piemērojamas kokmateriālu eksportam no Krievijas Federācijas uz Eiropas Savienību
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. decembra Lēmumu 2012/105/ES par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par to tarifa likmes kvotu pārvaldību, kas piemērojamas koksnes eksportam no Krievijas Federācijas uz Eiropas Savienību, un Protokolu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par tehnisko kārtību atbilstīgi minētajam nolīgumam (1), un jo īpaši tā 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Krievijas Federācija 2012. gada 22. augustā pievienojās Pasaules Tirdzniecības organizācijai. Krievijas Federācijas saistības ietver tarifa likmes kvotas konkrētu skujkoku veidu koksnes [kokmateriālu] eksportam, no kurām daļa ir piešķirta eksportam uz Savienību. Šo tarifa likmes kvotu pārvaldības kārtība ir noteikta Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par to tarifa likmes kvotu pārvaldību, kas piemērojamas koksnes [kokmateriālu] eksportam no Krievijas Federācijas uz Eiropas Savienību (“nolīgums”), un Protokolā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par tehnisko kārtību atbilstoši minētajam nolīgumam (“protokols”). Nolīgums un protokols tika parakstīti 2011. gada 16. decembrī. Tie tiek piemēroti provizoriski no dienas, kad Krievijas Federācija pievienojās Pasaules Tirdzniecības organizācijai.

               (2)

               Saskaņā ar Lēmuma 2012/105/ES 4. pantu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 498/2012 (2) paredzēti noteikumi par to tarifa likmes kvotu piešķiršanu, kas piemērojamas kokmateriālu eksportam no Krievijas Federācijas uz Eiropas Savienību. Minētā regula zaudē spēku dienā, kurā protokolu beidz piemērot provizoriski.

               (3)

               Lai gan nolīgumu un protokolu joprojām piemēro provizoriski, līdz tiek pabeigtas procedūras to noslēgšanai, pieredze, kas gūta, īstenojot Regulu (ES) Nr. 498/2012, liecina par vajadzību grozīt vairākus minētās regulas noteikumus.

               (4)

               Jo īpaši būtu jāgroza 3. pants, lai saīsinātu katra kvotas perioda pirmo daļu, vienlaikus pagarinot tā otro daļu. Tādējādi tagad katra kvotas perioda pirmā daļa būs no 1. janvāra līdz 31. maijam un katra kvotas perioda otrā daļa – no 1. jūnija līdz attiecīgā kalendārā gada beigām. Šādas izmaiņas ir svarīgas, ņemot vērā to, ka tagad katra kvotas perioda otrā daļa sākas divus mēnešus agrāk nekā iepriekš. Tas ir nepieciešams, lai egles un priedes koksnes importētāji cik ātri vien iespējams varētu piekļūt atlikušajam tarifa likmes kvotu daudzumam attiecīgajā kvotas periodā.

               (5)

               Lai precizētu to, ka tradicionālajiem importētājiem robežvērtību aprēķinu attiecībā uz konkrētu kvotas periodu veic, pamatojoties uz attiecīgās produktu grupas attiecīgajiem vēsturiskajiem importa rādītājiem, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 498/2012 6. panta 2. punkts.

               (6)

               Lai nodrošinātu to, ka katra kvotas perioda pirmajā daļā tradicionālo importētāju maksimālās importa tiesības visās produktu grupās nav mazākas par tiesībām, kas piešķirtas jauniem importētājiem, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 498/2012 7. pants.

               (7)

               Lai formalizētu dalībvalstu licencēšanas biroju ceturkšņa ziņošanas pienākumus par attiecīgo produktu faktiskajiem importa rādītājiem, 11. panta 1. punktā būtu jāpievieno trešais teikums.

               (8)

               Lai ļautu importētājiem, kuri attiecīgās dalībvalsts licencēšanas birojam nespēj atdot neizmantotās kvotas atļaujas, tā vietā iesniegt licencēšanas birojam “ar zvērestu apliecinātu paziņojumu”, kurā importētājs apstiprina, ka, neraugoties uz visiem centieniem, viņš nav varējis iegūt neizmantotās kvotas atļauju no Krievijas Federācijas iestādēm, būtu jāgroza 12. pants. Tālab Īstenošanas regulas (ES) Nr. 498/2012 IV pielikums būtu jāpapildina ar jaunu veidlapu.

               (9)

               Turklāt, lai atspoguļotu vajadzību atjaunināt noteikumus, kas attiecas uz robežvērtību samazināšanu tradicionālajiem importētājiem, ja piešķirtās kvotas atļaujas nav izmantotas pilnībā vai nav atdotas, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 498/2012 13. un 14. pants.

               (10)

               Lai uz vēl vienu, trešo, kvotas periodu varētu apturēt 13. un 14. panta piemērošanu, būtu jāgroza 15. panta 2. punkts. Minētā apturēšana ir pamatota, ņemot vērā tarifa likmes kvotu zemo izmantošanas līmeni un vajadzību veicināt pastiprinātu izmantošanu nākamajā kvotas periodā.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Mežsaimniecības komiteja, kura izveidota ar Lēmumu 2012/105/ES,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (ES) Nr. 498/2012 groza šādi:

               1)

               regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
               “3. pants
               Tarifa kvotas piešķiršanas metode ir atkarīga no importētāja pieteikuma iesniegšanas datuma:

                           a)

                           visiem pieteikumiem, kas iesniegti līdz katra gada 31. maijam (turpmāk “kvotas perioda pirmā daļa”), Komisija piešķir tarifa kvotas saskaņā ar “tradicionālo” vai “jauno” importētāju kategorijām, kā paredzēts Protokola 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā; un

                           b)

                           visiem pieteikumiem, kas iesniegti no 1. jūnija (turpmāk “kvotas perioda otrā daļa”), Komisija tarifa kvotu atlikušo daudzumu piešķir hronoloģiskā secībā, kādā Komisija saņēmusi paziņojumus no ES dalībvalstu kompetentajām iestādēm (turpmāk “licencēšanas birojs(-i)”) par pieteikumiem, kas saņemti no individuāliem importētājiem, kā paredzēts Protokola 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā.”;

               2)

               regulas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Tādu robežvērtību tradicionālajam importētājam katrā produktu grupā, ko piemēro nākamajā kvotu periodā (“kvotas periods n+1”), aprēķina saskaņā ar šāda importētāja attiecīgās produktu grupas faktiskajiem importa rādītājiem divos kvotas periodos pirms šādu robežvērtību aprēķināšanas gada, izmantojot šādu formulu:

                           Ci = T * (Īi / ΣĪi)

                     kur:

                           “Ci” ir robežvērtība attiecīgajā produktu grupā (egle vai priede) importētājam i kvotas periodā n+1;

                           “T” ir tradicionālajiem importētājiem pieejamā kvota attiecīgajā produktu grupā robežvērtības aprēķināšanas gadā (“kvotas periods n”);

                           “Īi” ir tradicionālā importētāja i faktisko importa rādītāju vidējā vērtība attiecīgajā produktu grupā divos kvotas periodos pirms aprēķināšanas (“kvotas periods n–2” un “kvotas periods n–1”) pēc šādas formulas:
                           [(importētāja i faktiskie importa rādītāji kvotas periodā n–2) + (importētāja i faktiskie importa rādītāji kvotas periodā n–1)] / 2

                           “ΣĪi” ir visu tradicionālo importētāju importa rādītāju vidējo vērtību Īi summa attiecīgajā produktu grupā.”;

               3)

               regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
               “7. pants
               1.   Komisija katru gadu aprēķina robežvērtības, ko piemēro katram tradicionālajam importētājam nākamajam kvotas periodam, saskaņā ar metodi, kas noteikta 6. panta 2. punktā. Ja aprēķinātā robežvērtība tradicionālajam importētājam attiecīgajai produktu grupai ir lielāka par 0 %, bet mazāka par maksimālajiem 1,5 % no tarifa kvotas, kas saskaņā ar 4. panta 3. punktu piešķirta jaunajiem importētājiem, tad robežvērtību attiecīgajam tradicionālajam importētājam nosaka 1,5 % līmenī no tarifa kvotas attiecīgajai produktu grupai.
               2.   Licencēšanas biroji vēlākais līdz kvotas perioda n 31. martam iesniedz Komisijai informāciju par attiecīgā produkta faktiskajiem importa rādītājiem kvotas periodā n–1, kas licencēšanas birojiem paziņoti saskaņā ar 11. panta 1. punktu. Šādu kopsavilkumu iesniedz elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto informācijas tehnoloģijas sistēmu.
               3.   Komisija vēlākais līdz kvotas perioda n 30. aprīlim informē licencēšanas birojus par robežvērtībām, kas iegūtas aprēķinos, kuri veikti saskaņā ar 6. panta 2. punktu un 7. panta 1. punktu.”;

               4)

               regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
               “1.   Vēlākais 15 kalendāro dienu laikā pēc katra trešā mēneša beigām importētāji informē licencēšanas biroju dalībvalstī, kurā tie saņēmuši kvotas atļauju, par attiecīgo produktu faktiskajiem importa rādītājiem Eiropas Savienībā pēdējos trijos mēnešos. Tālab importētājs iesniedz licencēšanas birojam muitas deklarāciju eksemplāru par attiecīgo importu. Licencēšanas biroji vēlākais 30 kalendāro dienu laikā pēc katra trešā mēneša beigām iesniedz Komisijai kopsavilkumu par attiecīgo produktu faktiskajiem importa rādītājiem Eiropas Savienībā pēdējos trijos mēnešos, kurus paziņojuši importētāji.”;

               5)

               regulas 12., 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem:
               “12. pants
               1.   Ja kvotas atļauju neizmanto sešos mēnešos pēc tās izdošanas, importētājs paziņo licencēšanas birojam nodomu to izmantot atlikušajā kvotas periodā vai atdod kvotas atļauju attiecīgajam licencēšanas birojam. Ja importētājs nespēj iegūt neizmantotās kvotas atļauju no Krievijas Federācijas, tā vietā, izmantojot IV pielikuma veidlapu, tas var iesniegt licencēšanas birojam ar zvērestu apliecinātu paziņojumu, paužot to, ka tas, neraugoties uz visiem centieniem, nav varējis atgūt neizmantotās kvotas atļauju. Jebkurā gadījumā vēlākais līdz kvotas perioda n beigām importētājs atdod neizmantotās kvotas atļaujas vai attiecīgā gadījumā, izmantojot IV pielikuma veidlapu, iesniedz atbilstošu(-us) ar zvērestu apliecinātu(-us) paziņojumu(-us). Ja kvotas atļauja ir izdota pirms kvotas perioda sākuma saskaņā ar protokola 4. pantu, šo sešu mēnešu termiņu skaita no kvotas periodam atbilstošā gada 1. janvāra.
               2.   Licencēšanas biroji nekavējoties informē Komisiju par visām kvotas atļaujām vai ar zvērestu apliecinātiem paziņojumiem, ko importētāji atdevuši saskaņā ar 1. punktu. Tradicionālo importētāju robežvērtību bilanci, kas pieejamas attiecīgajā produktu grupā, koriģē par attiecīgo daudzumu.
               13. pants
               1.   Ja tradicionālo importētāju faktiskie importa daudzumi kvotas periodā n–1 ir mazāki par 75 % no daudzumiem, ko aptver visas produktu grupas kvotas atļaujas, kuras piešķirtas šādam importētājam tajā pašā kvotas periodā, importētāja importa robežvērtības attiecīgajā produktu grupā kvotas periodā n+1 samazina par daudzumu, kas ir proporcionāls faktiskā importa trūkstošajiem daudzumiem.
               2.   Samazinājumu, kas minēts 1. punktā, aprēķina šādi:

                           ri = (0,75 * ΣΑi – Ii) / ΣΑi

                     kur:

                           “ri” ir samazinājums, ko piemēro importētāja i importa robežvērtībai attiecīgajā produktu grupā kvotas periodā n+1;

                           “ΣΑi” ir to daudzumu summa, ko aptver tādas kvotas atļaujas attiecīgajā produktu grupā, kas piešķirtas tradicionālajam importētājam i kvotas periodā n–1;

                           “Ii” ir importētāja i attiecīgās produktu grupas faktiskie importa rādītāji kvotas periodā n–1.

                     14. pants
               1.   Ja kvotas atļauja, kas saskaņā ar 12. pantu nav atdota vai aptverta atbilstošā ar zvērestu apliecinātā paziņojumā, līdz kvotas perioda n–1 beigām paliek neizmantota, importētāja importa robežvērtības attiecīgajā produktu grupā kvotas periodā n+1 samazina par daudzumu, kas ir proporcionāls neizmantotās kvotas atļaujas apjomam.
               2.   Samazinājumu, kas minēts 1. punktā, aprēķina šādi:

                           Ri = ΣUi / ΣΑi

                     kur:

                           “Ri” ir samazinājums, ko piemēro importētāja i importa robežvērtībai attiecīgajā produktu grupā kvotas periodā n+1;

                           “ΣUi” ir to neizmantoto daudzumu summa, ko aptver tādas kvotas atļaujas attiecīgajā produktu grupā, kas piešķirtas importētājam i kvotas periodā n–1;

                           “ΣΑi” ir to daudzumu summa, ko aptver tādas kvotas atļaujas, kas piešķirtas importētājam i attiecīgajā produktu grupā kvotas periodā n–1.”;

               6)

               regulas 15. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Regulas 13. un 14. panta noteikumus nepiemēro pirmajos trijos kvotas periodos pēc pārejas perioda.”;

               7)

               regulas IV pielikumu aizstāj ar šādu:

                  “IV PIELIKUMS

                     Ar zvērestu apliecināts paziņojums

                  Importētājs:
                  ES dalībvalsts:
                  PVN identifikācijas numurs:
                  Kontaktpersona:
                  Tālr.:
                  E-pasts:
                  Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka, neraugoties uz visiem centieniem, neesmu varējis atgūt no Krievijas Federācijas iestādēm turpmāk uzskaitītās neizmantotās kvotas atļaujas.

                     1. kvotas atļauja:

                              Kvotas atļaujas Nr.:

                              Kvotas atļaujas izdošanas datums:

                              Importētājs (nosaukums, valsts, PVN Nr.):

                              Eksportētājs (nosaukums, PVN Nr.):

                     2. kvotas atļauja:

                  Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka manā iepriekš izklāstītajā paziņojumā sniegtās ziņas, ciktāl man zināms, ir pilnībā patiesas un pareizas.

                              Vieta/datums

                              Paraksts”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 21. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 57, 29.2.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2012. gada 12. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 498/2012 par to tarifa likmes kvotu piešķiršanu, kas piemērojamas kokmateriālu eksportam no Krievijas Federācijas uz Eiropas Savienību (OV L 152, 13.6.2012., 28. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/652 (2016. gada 26. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               27.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 111/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/652
   (2016. gada 26. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 26. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  90,2

                  ZZ

                  179,1

                  0707 00 05

                  MA

                  81,5

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  100,2

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  129,7

                  ZZ

                  112,6

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  48,5

                  IL

                  79,3

                  MA

                  55,0

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  67,7

                  0808 10 80

                  AR

                  88,6

                  BR

                  99,5

                  CL

                  128,9

                  CN

                  90,8

                  NZ

                  153,7

                  US

                  197,5

                  ZA

                  86,5

                  ZZ

                  120,8

                  0808 30 90

                  AR

                  152,0

                  CL

                  126,8

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  104,1

                  ZZ

                  111,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/218 (2016. gada 16. februāris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi

text:
               17.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 40/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/218
   (2016. gada 16. februāris),
   ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. februāra Regulu (EK) Nr. 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi (1) un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 314/2004 III pielikumā ir uzskaitītas personas un vienības, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Padomes Lēmumā 2011/101/KĀDP (2) identificētas fiziskās un juridiskās personas, kurām šādus ierobežojumus piemēro, kā noteikts minētā lēmuma 5. pantā, un ar Regulu (EK) Nr. 314/2004 minēto lēmumu īsteno, ciktāl vajadzīga rīcība Savienības līmenī.

               (3)

               Padome 2016. gada 15. februārī nolēma paturēt septiņu personu vārdus un vienas vienības nosaukumu Lēmuma 2011/101/KĀDP pielikumā, kurā ir iekļautas personas un vienības, kam būtu jāpiemēro ierobežojumi.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 314/2004 III pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 314/2004 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 16. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 55, 24.2.2004., 1. lpp.

      (2)  Padomes 2011. gada 15. februāra Lēmums 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi (OV L 42, 16.2.2011., 6. lpp.).

      PIELIKUMS

            “III PIELIKUMS

               6. pantā minēto personu un vienību saraksts

            I.   Personas

                        Vārds (un iespējamie pieņemtie vārdi)

                        Identifikācijas informācija

                        Iekļaušanas pamatojums

                                    1.

                                    Mugabe, Robert Gabriel

                        Prezidents, dzimis 1924. gada 21. februārī. Pase: AD001095.

                        Valdības vadītājs, atbildīgs par darbībām, kas būtiski apdraud demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu.

                                    2.

                                    Mugabe, Grace

                        Dzimusi 1965. gada 23. jūlijā. Pase AD001159. ID 63-646650Q70.

                        Saistīta ar valdības ZANU-PF frakciju. 2002. gadā pārņēma Iron Mask Estate, iespējams, lai nelikumīgi gūtu lielu peļņu no dimantu ieguves.

                                    3.

                                    Bonyongwe, Happyton Mabhuya

                        Centrālās izlūkošanas organizācijas ģenerāldirektors, dzimis 1960. gada 6. novembrī. Pase: AD002214. ID: 63-374707A13.

                        Augsti stāvoša drošības iestādes amatpersona, kam ir cieša saikne ar ZANU-PF (Zimbabves Āfrikas Nacionālās savienības patriotiskā fronte) valdības frakciju un ir iesaistīts valsts represīvās politikas veidošanā vai vadīšanā. Tiek apsūdzēts Kustības demokrātiskām pārmaiņām (MDC) aktīvistu nolaupīšanā, spīdzināšanā un nogalināšanā 2008. gada jūnijā.

                                    4.

                                    Chihuri, Augustine

                        Policijas komisārs, dzimis 1953. gada 10. martā. Pase AD000206. ID 68-034196M68.

                        Augsti stāvoša policijas amatpersona un loceklis kopējā operatīvajā vadībā, kas cieši saistīta ar ZANU-PF represīvo politiku. Ir publiski atzinies, ka pretēji Policijas likumam atbalstīja ZANU-PF. 2009. gada jūnijā pavēlēja policijai atsaukt visas lietas, kas saistītas ar slepkavībām, kuras veiktas 2008. gada jūnija prezidenta vēlēšanu priekšvēlēšanu kampaņas laikā.

                                    5.

                                    Chiwenga, Constantine

                        Zimbabves aizsardzības spēku komandieris, ģenerālis (bijušais armijas komandieris, ģenerālleitnants), dzimis 1956. gada 25. augustā. Pase AD000263. ID 63-327568M80.

                        Kopējās operatīvās vadības loceklis un piedalās represīvas valsts politikas veidošanā vai vadīšanā. Izmantoja armiju, lai atņemtu lauku saimniecības. 2008. gada vēlēšanu laikā bija galvenais ar prezidenta vēlēšanām saistītās vardarbības ierosinātājs.

                                    6.

                                    Shiri, Perence (a.k.a. Bigboy) Samson Chikerema

                        Ģenerālleitnants (gaisa spēki), dzimis 1955. gada 1. novembrī. ID 29-098876M18.

                        Vecākais militārais virsnieks un ZANU-PF kopīgās operatīvās vadības loceklis, piedalījies valsts represīvās politikas veidošanā vai vadīšanā. Iesaistīts politiski motivētā vardarbībā, tostarp 2008. gada vēlēšanu laikā Mashonaland West apgabalā, Chiadzwa.

                                    7.

                                    Sibanda, Phillip Valerio (a.k.a. Valentine)

                        Zimbabves valsts armijas komandieris, ģenerālleitnants, dzimis 1956. gada 25. augustā vai 1954. gada 24. decembrī. ID 63-357671H26.

                        Vecākā armijas amatpersona, saistīts ar valdību un piedalījies represīvas valsts politikas veidošanā vai vadījis to.

                  II.   Vienības

                        Nosaukums

                        Identifikācijas informācija

                        Iekļaušanas pamatojums

                           Zimbabwe Defence Industries

                           10th floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabwe

                        Saistīta ar Aizsardzības ministriju un valdības ZANU-PF frakciju.”