title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1080/2013 ( 2013. gada 31. oktobris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               1.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1080/2013
   (2013. gada 31. oktobris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 31. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  46,1

                  MA

                  43,2

                  MK

                  57,9

                  TR

                  75,3

                  ZZ

                  55,6

                  0707 00 05

                  AL

                  41,5

                  EG

                  207,6

                  MK

                  69,6

                  TR

                  144,6

                  ZZ

                  115,8

                  0709 93 10

                  AL

                  50,7

                  TR

                  165,9

                  ZZ

                  108,3

                  0805 50 10

                  CL

                  81,7

                  TR

                  79,5

                  ZA

                  54,1

                  ZZ

                  71,8

                  0806 10 10

                  BR

                  224,6

                  TR

                  171,4

                  ZZ

                  198,0

                  0808 10 80

                  CL

                  138,2

                  NZ

                  168,8

                  US

                  146,4

                  ZA

                  115,4

                  ZZ

                  142,2

                  0808 30 90

                  CN

                  76,9

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  96,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1083 (2016. gada 5. jūlijs), ar ko N-C10–16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produktus ar hloretiķskābi apstiprina par 2., 3. un 4. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               6.7.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1083
   (2016. gada 5. jūlijs),
   ar ko N-C10–16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produktus ar hloretiķskābi apstiprina par 2., 3. un 4. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. N-C10–16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produkti ar hloretiķskābi ir šajā sarakstā.

               (2)

               N-C10–16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produkti ar hloretiķskābi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (3) 16. panta 2. punktu ir novērtēti lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 2. produkta veida biocīdiem “Privātā sektora un sabiedrības veselības sektora dezinfekcijas līdzekļi un citi biocīdie produkti”, 3. produkta veida biocīdiem “Veterinārās higiēnas biocīdie produkti” un 4. produkta veida biocīdiem “Pārtikas produktu un dzīvnieku barības dezinfekcijas līdzekļi”, kas definēti minētās direktīvas V pielikumā un atbilst attiecīgi 2., 3. un 4. produkta veidam, kuri definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

               (3)

               Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Īrija, un 2013. gada 30. augustā tā iesniedza novērtējuma ziņojumus kopā ar saviem ieteikumiem.

               (4)

               Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 15. aprīlī attiecībā uz lietošanu 3. produkta veida biocīdos un 2015. gada 8. decembrī attiecībā uz lietošanu 2. un 4. produkta veida biocīdos sagatavoja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus.

               (5)

               Saskaņā ar minētajiem atzinumiem 2., 3. un 4. produkta veida biocīdi, kas satur N-C10–16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produktus ar hloretiķskābi, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta prasībām, ja attiecībā uz to lietošanu tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

               (6)

               Tāpēc ir lietderīgi N-C10–16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produktus ar hloretiķskābi apstiprināt lietošanai 2., 3. un 4. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

               (7)

               Kas attiecas uz lietošanu 4. produkta veida biocīdos, novērtēšana neskāra N-C10–16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produktus ar hloretiķskābi saturošu biocīdu iestrādāšanu materiālos un izstrādājumos, kuri paredzēti tiešai vai netiešai saskarei ar pārtiku Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1935/2004 (4) 1. panta 1. punkta izpratnē. Tāpēc uz šādu lietošanu apstiprinājumam nebūtu jāattiecas, ja vien Komisija saskaņā ar minētās regulas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktu nav noteikusi īpatnējās migrācijas robežas (“īpašus ierobežojumus sastāvdaļu pārnešanai”) uz pārtiku vai ja nav noteikts, ka šādas robežas nav nepieciešamas.

               (8)

               Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

               (9)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   N-C10–16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produktus ar hloretiķskābi apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 2., 3., un 4. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 5. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Vispārpieņemtais nosaukums

                     IUPAC nosaukums
                  Identifikācijas numuri

                  Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

                  Apstiprināšanas datums

                  Apstiprinājuma beigu datums

                  Produkta veids

                  Īpaši nosacījumi

                  N-C10-16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produkti ar hloretiķskābi

                     IUPAC nosaukums:
                  N-C10-16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produkti ar hloretiķskābi
                  EK Nr.: Neattiecas

                     CAS Nr.: 139734-65-9

                  Teorētiskā (aprēķinātā) sausnas specifikācija: 1 000  g/kg (100,0 masas %).
                  Ražotā aktīvā viela ir 160-220 g N-C10-16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produktu ar hloretiķskābi uz kg ūdens šķīdumā (16–22 masas %).

                  2018. gada 1. janvāris

                  2027. gada 31. decembris

                  2

                  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi.

                              1)

                              Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

                              2)

                              Ņemot vērā riskus, kuri identificēti attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:

                                          a)

                                          profesionāliem lietotājiem;

                                          b)

                                          bērniem (attiecībā uz produktiem, ko lieto iestādēs);

                                          c)

                                          virszemes ūdeņiem un nogulām (attiecībā uz produktiem, ko lieto rūpnieciskās teritorijās vai iestādēs);

                                          d)

                                          augsnei (attiecībā uz produktiem, ko lieto rūpnieciskās teritorijās).

                  3

                  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi.

                              1)

                              Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

                              2)

                              Ņemot vērā riskus, kuri identificēti attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:

                                          a)

                                          profesionāliem lietotājiem;

                                          b)

                                          virszemes ūdeņiem un nogulām (attiecībā uz produktiem, ko lieto: i) dzīvnieku izmitināšanas ēku dezinfekcijai, ii) dzīvnieku pārvadāšanai izmantojamu transportlīdzekļu dezinfekcijai, iii) apavu dezinfekcijai un dzīvnieku nagu dezinfekcijai);

                                          c)

                                          augsnei (attiecībā uz produktiem, ko lieto dzīvnieku pārvadāšanai izmantojamu transportlīdzekļu dezinfekcijai);

                                          d)

                                          mikroorganismiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtās (attiecībā uz produktiem, ko lieto apavu dezinfekcijai un dzīvnieku nagu dezinfekcijai).

                              3)

                              Attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2) vai Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (3) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti.

                  4

                  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi.

                              1)

                              Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

                              2)

                              Ņemot vērā riskus, kuri identificēti attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:

                                          a)

                                          profesionāliem lietotājiem;

                                          b)

                                          virszemes ūdeņiem un nogulām (attiecībā uz produktiem, ko lieto: i) pārtikas, dzērienu un piena rūpniecības teritorijās, ii) slaukšanas iekārtās, iii) kautuvēs un gaļas veikalos un iv) lielapjoma sabiedriskās ēdināšanas virtuvēs un ēdnīcās);

                                          c)

                                          augsnei (attiecībā uz produktiem, ko lieto i) pārtikas, dzērienu un piena rūpniecības teritorijās, ii) kautuvēs un gaļas veikalos un iii) lielapjoma sabiedriskās ēdināšanas virtuvēs un ēdnīcās).

                              3)

                              Attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009 vai Regulu (EK) Nr. 396/2005 noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti.

                              4)

                              Produktus neiestrādā materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem Regulas (EK) Nr. 1935/2004 1. panta 1. punkta izpratnē, ja vien Komisija attiecībā uz N-C10-16-alkiltrimetilēndiamīnu reakcijas produktu ar hloretiķskābi nav noteikusi īpatnējās migrācijas robežas uz pārtiku vai ja saskaņā ar minēto regulu nav noteikts, ka šādas robežas nav nepieciešamas.

         (1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 1. punktu veiktajā novērtēšanā izmantotās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 537/2012 ( 2012. gada 22. jūnijs ), ar kuru Regulu (EK) Nr. 1121/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 piemērošanai, groza attiecībā uz vienotā platībmaksājuma shēmu lauksaimniekiem Polijā

text:
               23.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 164/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 537/2012
   (2012. gada 22. jūnijs),
   ar kuru Regulu (EK) Nr. 1121/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 piemērošanai, groza attiecībā uz vienotā platībmaksājuma shēmu lauksaimniekiem Polijā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 142. panta e) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 73/2009 124. panta 1. punktā izklāstīti noteikumi par jauno dalībvalstu lauksaimniecības zemes platību, uz kuru attiecas vienotā paltībmaksājuma shēma, kas paredzēta minētā regulas 122. pantā.

               (2)

               Saskaņā ar 89. pantu Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulā (EK) Nr. 1121/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV un V sadaļā paredzēto noteikumu piemērošanai atbalsta shēmām lauksaimniekiem (2), lauksaimniecības zemes platība Polijai ir noteikta minētās regulas VIII pielikumā.

               (3)

               Polija 2012. gada 22. marta vēstulē informēja Komisiju par to, ka ir pārskatījusi izmantotās lauksaimniecības zemes platību, par kuru var pretendēt uz vienotā platībmaksājuma shēmu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 124. panta 1. punktā. Pārskatīšana pamatojoties uz pieredzi, kas 2010. un 2011. gadā gūta, pārbaudot atbilstības nosacījumus, kuri noteikti vienotajam platībmaksājumam saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu; un kas liecina, ka izmantotā lauksaimniecības zemes platība, kura 2003. gada 30. jūnijā bija uzturēta labā lauksaimniecības stāvoklī, bija mazāka, nekā tika lēsts iepriekš. Tāpēc lauksaimniecības zemes platība, uz kuru attiecas vienotā platībmaksājuma shēma, būtu jāsamazina līdz 14 000 000 ha.

               (4)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1121/2009.

               (5)

               Ar šo regulu ierosinātais grozījums būtu jāpiemēro piemaksu periodiem, kuri sākas no 2012. gada 1. janvāra.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1121/2009 VIII pielikumā ierakstu par Poliju aizstāj ar šādu:

                  “Polija

                  14 000”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro atbalsta pieteikumiem, kas attiecas uz piemaksu periodiem, kuri sākas no 2012. gada 1. janvāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 22. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

      (2)  OV L 316, 2.12.2009., 27. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2407 (2015. gada 18. decembris), ar ko atjauno atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro laivām, kuras noteiktos Itālijas teritoriālo ūdeņu apgabalos ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta)

text:
               19.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 333/104

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2407
   (2015. gada 18. decembris),
   ar ko atjauno atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro laivām, kuras noteiktos Itālijas teritoriālo ūdeņu apgabalos ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1), un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punktu velkamos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot līdz 3 jūras jūdžu attālumā no krasta vai līdz 50 m izobātai, ja tāds dziļums sasniegts tuvāk pie krasta.

               (2)

               Pēc dalībvalsts lūguma Komisija var pieļaut atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi, kas izklāstīti 13. panta 5. un 9. punktā.

               (3)

               Komisija 2010. gada 16. martā saņēma Itālijas lūgumu atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta pirmās daļas attiecībā uz laivām, kas ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (2) I pielikumā definētā 9. ģeogrāfiskā apakšapgabala teritoriālajos ūdeņos.

               (4)

               Lūgums attiecās uz Dženovas un Livorno jūrlietu direktorātos reģistrētiem kuģiem, kuri šajā zvejniecībā bija darbojušies vairāk nekā 5 gadus un strādāja saskaņā ar pārvaldības plānu, kas reglamentē to laivu darbību, kuras 9. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta).

               (5)

               Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2010. gadā novērtēja Itālijas lūgumu par minēto atkāpi un ar to saistīto pārvaldības plāna projektu. Itālija atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam ar dekrētu (3) ir pieņēmusi attiecīgo pārvaldības plānu.

               (6)

               Itālijas lūgtā atkāpe bija atbilstīga Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punkta nosacījumiem un ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 988/2011 (4) tika piešķirta uz laiku līdz 2014. gada 31. martam.

               (7)

               Itālijas iestādes 2015. gada 16. jūlijā lūdza Komisiju atjaunot atkāpi, kuras termiņš bija beidzies 2014. gada 31. martā. Itālija sniedza jaunāko informāciju, kas pamato atkāpes atjaunošanu, arī ziņas par atļauju saņēmušo kuģu skaita samazinājumu un par dažām papildu izmaiņām saistītajā pārvaldības plānā.

               (8)

               Itālija 2015. gada 16. jūlijā informēja Komisiju par nodomu tuvākajā laikā publicēt atjaunotu pārvaldības plānu.

               (9)

               Itālijas lūgtā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punkta nosacījumiem.

               (10)

               Pastāv specifiski ģeogrāfiskie ierobežojumi, jo īpaši ņemot vērā kontinentālā šelfa nelielo platību un mērķsugas telpisko izplatību tikai noteiktās piekrastes apgabalu zonās, kuru dziļums ir mazāks par 50 metriem. Tātad zvejas vietu lielums ir ierobežots.

               (11)

               Itālijas lūgtā atkāpe attiecas uz 117 kuģiem.

               (12)

               Itālijas iesniegtais pārvaldības plāns garantē, ka nākotnē netiks palielināta zvejas piepūle, jo zvejas atļaujas tiks izdotas konkrētiem 117 kuģiem, kuru kopējā piepūle ir 5 754,5 kW un kuriem Itālija jau ir atļāvusi zvejot.

               (13)

               Šis lūgums attiecas uz kuģiem, kas šajā zvejniecībā darbojas ilgāk nekā piecus gadus un strādā saskaņā ar pārvaldības plānu, kuru Itālija pieņēmusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam.

               (14)

               Minētie kuģi ir iekļauti sarakstā, kas paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta prasībām.

               (15)

               Zveja ar laivas velkamajiem vadiem notiek tuvu krastam nelielā dziļumā. Šīs zvejniecības specifikas dēļ tajā nav iespējams izmantot citus zvejas rīkus.

               (16)

               Zvejai ar laivas velkamajiem vadiem nav būtiskas ietekmes uz aizsargājamajām dzīvotnēm, un zveja ir ļoti selektīva, jo zvejas vadus velk vertikālajā ūdens slānī, neaizskarot jūras dibenu: pretējā gadījumā tiktu nodarīts kaitējums mērķsugai un zvejojamās sugas zivju atlase būtu praktiski neiespējama, jo tās ir ļoti sīkas.

               (17)

               Attiecīgās zvejas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta prasībām, jo Itālijas pieņemtais pārvaldības plāns ietver skaidru aizliegumu zvejot virs aizsargājamajām dzīvotnēm.

               (18)

               Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta prasība nav piemērojama, jo tā attiecas uz traleriem.

               (19)

               Attiecībā uz prasību ievērot Regulas (EK) Nr. 1967/2006 9. panta 3. punktu, kurā noteikts minimālais linuma acs izmērs, Komisija konstatē: ņemot vērā to, ka attiecīgās zvejas darbības ir ļoti selektīvas, tām nav būtiskas ietekmes uz jūras vidi un tās netiek veiktas virs aizsargājamajām dzīvotnēm, Itālija savā pārvaldības plānā ir atļāvusi atkāpties no šiem noteikumiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 9. panta 7. punktam.

               (20)

               Attiecīgās zvejas darbības atbilst datu reģistrēšanas prasībām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (5) 14. pantā.

               (21)

               Attiecīgās zvejas darbības notiek tiešā krasta tuvumā, un tāpēc tās neietekmē tādu kuģu darbības, kas izmanto citus zvejas rīkus, nevis traļus, zvejas vadus vai līdzīgus velkamos zvejas rīkus.

               (22)

               Lai nodrošinātu to, ka Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā minēto sugu nozveja ir minimāla, to laivu darbība, kas izmanto zvejas vadus, ir reglamentēta Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā. Turklāt saskaņā ar Itālijas pieņemtā pārvaldības plāna 5.1.2. punkta a) apakšpunktu Aphia minuta zveja katru gadu ir atļauta tikai zvejas sezonā, kas ilgst no 1. novembra līdz 31. martam.

               (23)

               Laivas velkamos vadus neizmanto galvkāju zvejai.

               (24)

               Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir iekļauti zvejas darbību uzraudzības pasākumi, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta trešajā daļā.

               (25)

               Itālijai būtu noteiktā laikā un saskaņā ar Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā paredzēto uzraudzības plānu jāsniedz Komisijai ziņojums.

               (26)

               Šīs atkāpes piemērošanas ilguma ierobežojums ļaus veikt tūlītējus koriģējošus pārvaldības pasākumus, ja Komisijai sniegtajā ziņojumā atklāsies slikts izmantotā krājuma saglabāšanās stāvoklis, un vienlaikus radīs iespēju uzlabot zinātnisko pamatojumu, kas savukārt ļaus uzlabot pārvaldības plānu.

               (27)

               Tālab atkāpe būtu jāpiemēro līdz 2018. gada 31. martam.

               (28)

               Tāpēc būtu jāpiešķir lūgtais atkāpes pagarinājums.

               (29)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Atkāpe
   Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punktu nepiemēro Itālijas teritoriālajos ūdeņos, kas atrodas pie Ligūrijas un Toskānas krastiem, attiecībā uz stikla grunduļu (Aphia minuta) zveju ar laivām, kuras izmanto zvejas vadus un kuru izmantotāji ir kuģi, kas:

               a)

               ir reģistrēti attiecīgi Dženovas un Livorno jūrlietu direktorātos (Direzioni Marittime);

               b)

               kuri šajā zvejniecībā darbojas ilgāk nekā piecus gadus un kuriem nākotnē netiks palielināta zvejas piepūle, un

               c)

               kuri ir zvejas atļaujas turētāji un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, ko Itālija pieņēmusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam.

         2. pants
   Uzraudzības plāns un ziņojums
   Itālija gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar uzraudzības plānu, kurš paredzēts 1. panta c) punktā minētajā pārvaldības plānā.
   3. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošanas periods
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro līdz 2018. gada 31. martam.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 18. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 409, 30.12.2006., labotā redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).

      (3)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana 192, 19.8.2011., supplemento ordinario n. 192.

      (4)  Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 988/2011, ar ko paredz atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro laivām, kuras noteiktos Itālijas teritoriālo ūdeņu apgabalos ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta) (OV L 260, 5.10.2011., 15. lpp.).

      (5)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 963/2011 ( 2011. gada 27. septembris ), ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2011. gada 8. līdz 14. septembrim un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam atbilstīgi dažām tarifa kvotām, un ar ko pārtrauc šādu licenču pieteikumu iesniegšanu

text:
               28.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 963/2011
   (2011. gada 27. septembris),
   ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2011. gada 8. līdz 14. septembrim un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam atbilstīgi dažām tarifa kvotām, un ar ko pārtrauc šādu licenču pieteikumu iesniegšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Daudzumi, uz kuriem attiecas importa licenču pieteikumi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 iesniegti kompetentajām iestādēm no 2011. gada 8. līdz 14. septembrim, pārsniedz daudzumu, kas pieejams atbilstīgi kārtas numuram 09.4320.

               (2)

               Daudzumi, uz kuriem attiecas importa licenču pieteikumi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 iesniegti kompetentajām iestādēm no 2011. gada 8. līdz 14. septembrim, ir vienādi ar daudzumu, kas pieejams atbilstīgi kārtas numuram 09.4317.

               (3)

               Tāpēc saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006 jānosaka piešķīruma koeficients licencēm, kas izdodamas attiecībā uz kārtas numuru 09.4320.

               (4)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 līdz tirdzniecības gada beigām jāpārtrauc turpmāka licenču pieteikumu iesniegšana attiecībā uz licencēm ar kārtas numuriem 09.4317 un 09.4320

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 no 2011. gada 8. līdz 14. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos norādītos daudzumus reizina ar šīs regulas pielikumā norādītajiem piešķīruma koeficientiem.
   2.   Turpmāku pielikumā norādītajiem kārtas numuriem atbilstošu licenču pieteikumu iesniegšanu pārtrauc līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 27. septembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

      PIELIKUMS

            CXL koncesiju cukurs

         2011./2012. tirdzniecības gads

         No 8.9.2011. līdz 14.9.2011. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Valsts

                  Piešķīruma koeficients
                  (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4317

                  Austrālija

                      (1)

                  Pārtraukti

                  09.4318

                  Brazīlija

                  —

                  09.4319

                  Kuba

                  —

                  09.4320

                  Citas trešās valstis

                  4,761909

                  Pārtraukti

                  09.4321

                  Indija

                  —

                              —

                              Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

         Balkānu cukurs

         2011./2012. tirdzniecības gads

         No 8.9.2011. līdz 14.9.2011. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Valsts

                  Piešķīruma koeficients
                  (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4324

                  Albānija

                  —

                  09.4325

                  Bosnija un Hercegovina

                  —

                  09.4326

                  Serbija

                      (2)

                  09.4327

                  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

                  —

                  09.4328

                  Horvātija

                      (2)

                              —

                              Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

         Īpašais importa un rūpnieciskais importa cukurs

         2011./2012. tirdzniecības gads

         No 8.9.2011. līdz 14.9.2011. iesniegtie pieteikumi

                  Kārtas Nr.

                  Veids

                  Piešķīruma koeficients
                  (%)

                  Turpmākie pieteikumi

                  09.4380

                  Īpašais

                  —

                  09.4390

                  Rūpnieciskais

                      (3)

                              —

                              Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

         (1)  Nepiemēro: pieteikumos norādītie daudzumi nepārsniedz pieejamos daudzumus un tiek piešķirti pilnā apjomā.

         (2)  Nepiemēro: pieteikumos norādītie daudzumi nepārsniedz pieejamos daudzumus un tiek piešķirti pilnā apjomā.

         (3)  Nepiemēro: pieteikumos norādītie daudzumi nepārsniedz pieejamos daudzumus un tiek piešķirti pilnā apjomā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1720 (2015. gada 14. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Γαλανό Μεταγγιτσίου Χαλκιδικής (Galano Metaggitsiou Chalkidikis) (ACVN))

text:
               29.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1720
   (2015. gada 14. septembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Γαλανό Μεταγγιτσίου Χαλκιδικής (Galano Metaggitsiou Chalkidikis) (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Γαλανό Μεταγγιτσίου Χαλκιδικής (Galano Metaggitsiou Chalkidikis), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Γαλανό Μεταγγιτσίου Χαλκιδικής (Galano Metaggitsiou Chalkidikis) būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Γαλανό Μεταγγιτσίου Χαλκιδικής (Galano Metaggitsiou Chalkidikis) (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas “Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 14. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 143, 30.4.2015., 23. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/548 (2016. gada 8. aprīlis), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu diamonija fosfātu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  9.4.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 95/1

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/548
      (2016. gada 8. aprīlis),
      ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu diamonija fosfātu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 23. panta 5. punktu saistībā ar 13. panta 2. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu Komisija 2014. gada 29. septembrī no Bioloģiskās lauksaimniecības tehniskā institūta (Institut Technique de l'Agriculture Biologique – ITAB) saņēma pieteikumu diamonija fosfāta apstiprināšanai par pamatvielu. Pieteikumam bija pievienota informācija, kas iesniedzama saskaņā ar 23. panta 3. punkta otro daļu.

                  (2)

                  Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “Iestāde”) sniegt zinātnisko palīdzību. Iestāde 2015. gada 6. oktobrī iesniedza Komisijai tehnisko ziņojumu par attiecīgo vielu (2). 2015. gada 11. decembrī Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojumu (3) un šīs regulas projektu un pabeidza tos minētās komitejas 2016. gada 8. marta sanāksmei.

                  (3)

                  Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009 (4) diamonija fosfātu ir atļauts izmantot vīndarībā.

                  (4)

                  Pieteikuma iesniedzēja iesniegtā dokumentācija liecina, ka diamonija fosfāts augu aizsardzībā pārsvarā netiek lietots, tomēr līdzeklis, kas sastāv no šīs vielas un ūdens, ir noderīgs augu aizsardzībā.

                  (5)

                  Veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka diamonija fosfātu var uzskatīt par vielu, kas kopumā atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta prasībām, it īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi diamonija fosfātu apstiprināt par pamatvielu.

                  (6)

                  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāiekļauj daži apstiprinājuma nosacījumi, kuri sīki izklāstīti šīs regulas I pielikumā.

                  (7)

                  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikums.

                  (8)

                  Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Pamatvielas apstiprināšana
      I pielikumā specificētā viela diamonija fosfāts tiek apstiprināta par pamatvielu atbilstīgi minētajā pielikumā paredzētajiem nosacījumiem.
      2. pants
      Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
      Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.
      3. pants
      Stāšanās spēkā
      Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2016. gada 8. aprīlī

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

         (2)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, 2015. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for diammonium phosphate for use in plant protection as a non-lethal food attractant for fruit flies. EFSA supporting publication 2015:EN-873. 34. lpp.

         (3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN.

         (4)  Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

         (5)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

         I PIELIKUMS

                     Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                        IUPAC nosaukums

                     Tīrība (1)

                     Apstiprināšanas datums

                     Īpaši noteikumi

                     Diamonija fosfāts

                        CAS Nr.: 7783-28-0

                     Diamonija hidrogēnfosfāts

                     Vīndarības pakāpe

                     2016. gada 29. aprīlis

                     Diamonija hidrogēnfosfātu izmanto saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kas iekļauti pārskata ziņojuma secinājumos par diamonija hidrogēnfosfātu (SANTE/12351/2015) un jo īpaši tā I un II papildinājumā.

            (1)  Sīkāka informācija par pamatvielas identitāti, specifikāciju un lietošanas veidu ir sniegta pārskata ziņojumā.

         II PIELIKUMS
         Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma C daļā pievieno šādu ierakstu:

                        Numurs

                        Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                           IUPAC nosaukums

                        Tīrība (*)

                        Apstiprināšanas datums

                        Īpaši noteikumi

                        “11

                        Diamonija fosfāts

                           CAS Nr.: 7783-28-0

                        Diamonija hidrogēnfosfāts

                        Vīndarības pakāpe

                        2016. gada 29. aprīlis

                        Diamonija hidrogēnfosfātu izmanto saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kas iekļauti pārskata ziņojuma secinājumos par diamonija hidrogēnfosfātu (SANTE/12351/2015) un jo īpaši tā I un II papildinājumā.”

            (*)  Sīkāka informācija par pamatvielas identitāti, specifikāciju un lietošanas veidu ir sniegta pārskata ziņojumā.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 444/2011 ( 2011. gada 5. maijs ), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras

text:
               11.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 122/12

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 444/2011
   (2011. gada 5. maijs),
   ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Komisija ar Regulu (EK) Nr. 193/2009 (2) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu (ASV) izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

               (2)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 (3) (“galīgā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu no EUR 0 līdz EUR 198 par tonnu (“spēkā esošie pasākumi”) minētās regulas 1. panta 1. punktā definētās ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas (“attiecīgais ražojums”) importam. Galīgā regula tika pieņemta, ievērojot izmeklēšanas rezultātus (turpmāk “sākotnējā izmeklēšana”).

               (3)

               Jānorāda, ka attiecīgā ražojuma importam Padome ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 (4) noteica galīgo kompensācijas maksājumu no EUR 211,2 līdz EUR 237 par tonnu.

         1.2.   Pieprasījums

               (4)

               Komisija 2010. gada 30. jūnijā saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kas noteikti attiecīgā ražojuma importam. Pieprasījumu Savienības biodīzeļdegvielas ražotāju vārdā iesniedza Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (EBP).

               (5)

               Pieprasījumā tika apgalvots, ka attiecīgā ražojuma importam piemērotie antidempinga pasākumi tiek apieti, veicot pārkraušanu Kanādā un Singapūrā un eksportējot biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %.

               (6)

               Tajā tika apgalvots, ka pēc pasākumu noteikšanas attiecīgajam ražojumam ievērojami mainījās tirdzniecības modelis saistībā ar eksportu no ASV, Kanādas un Singapūras un šīm pārmaiņām bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai pamatojuma. Tirdzniecības modelis šādi mainījās, iespējams, tādēļ ka attiecīgo ražojumu pārkrāva Kanādā un Singapūrā.

               (7)

               Turklāt tika apgalvots, ka pēc pasākumu noteikšanas no ASV uz Savienību sāka eksportēt biodīzeļdegvielu maisījumos, kuros biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %, tā, iespējams, apejot attiecīgā ražojuma aprakstā noteikto biodīzeļdegvielas satura robežu.

               (8)

               Turklāt pieprasījumā tika apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam piemēroto spēkā esošo antidempinga pasākumu koriģējošā ietekme mazināta daudzuma un cenas izteiksmē. Tika arī apgalvots, ka attiecīgā ražojuma imports aizstāts, importējot ievērojamus daudzumus biodīzeļdegvielas tīrā veidā vai maisījumā, kurā Kanādas un Singapūras biodīzeļdegviela pārsniedz 20 masas %, un biodīzeļdegvielas maisījumos, kurā biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %. Turklāt ir pietiekami daudz pierādījumu tam, ka šim importam, kura apjoms pieauga, cenas bija daudz zemākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas konstatēta izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus.

               (9)

               Visbeidzot, pieprasījumā tika apgalvots, ka attiecīgā ražojuma cenas vēl joprojām tiek subsidētas, kā konstatēts iepriekš.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (10)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju noteikusi, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 720/2010 (5) (“sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu norīkoja muitas iestādes reģistrēt no Kanādas un Singapūras sūtītu, kā arī ASV izcelsmes tādas maisījumā iekļautas biodīzeļdegvielas importu, kurā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, nepārsniedz 20 masas %.

               (11)

               Komisija ar Regulu (ES) Nr. 721/2010 (6) arī sāka paralēlu izmeklēšanu par to, vai, importējot no Kanādas un Singapūras sūtītu biodīzeļdegvielu un biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, iespējams, tika apieti kompensācijas pasākumi, kurus noteica Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

         1.4.   Izmeklēšana

               (12)

               Komisija oficiāli informēja ASV, Kanādas un Singapūra iestādes. Aptaujas anketu nosūtīja zināmiem ražotājiem/eksportētājiem ASV, Kanādā un Singapūrā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un sākšanas regulā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.

               (13)

               Uz aptaujas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie uzņēmumi, un to telpās pēc tam veica pārbaudes apmeklējumus.

                           Ražotāji/eksportētāji Kanādā:

                                       —

                                          BIOX Corporation,

                                       —

                                          Rothsay Biodiesel.

                           Tirgotāji Singapūrā:

                                       —

                                          Trafigura Pte Ltd.,

                                       —

                                          Wilmar Trading Pte Ltd.

                           Ražotāji/eksportētāji ASV:

                                       —

                                          Archer Daniels Midland Company,

                                       —

                                          BP Products North America Inc.,

                                       —

                                          Louis Dreyfus Corporation.

                           Saistītie importētāji:

                                       —

                                          BP Oil International Limited,

                                       —

                                          Cargill BV.

               (14)

               Turklāt tika apmeklētas arī attiecīgās Kanādas un Singapūras kompetentās pārvaldes iestādes.

         1.5.   Izmeklēšanas periods

               (15)

               Izmeklēšanas periods aptvēra laiku no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 30. jūnijam (“IP”). Lai noskaidrotu iespējamās tirdzniecības modelī notikušās pārmaiņas, tika vākti dati par periodu no 2008. gada līdz IP beigām.

         2.   RAŽOJUMS, PAR KURU NOTIEK PASĀKUMU APIEŠANAS IZMEKLĒŠANA

               (16)

               Ražojums (proti, ražojums, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana), kuru skar iespējamā pasākumu apiešana, ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk nekā 20 masas % nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 41, 3824 90 91, ex 3824 90 97 un kā izcelsme ir ASV.

               (17)

               Ražojumam, uz kuru attiecas pasākumu apiešanas izmeklēšana, izšķir divas pazīmes. Pirmkārt, saistībā ar apgalvojumiem, ka pārkraušana notika Kanādā un Singapūrā, ražojums ir identisks ar to ražojumu, par kuru notika sākotnējā izmeklēšana, kā aprakstīts iepriekšējā punktā. Saistībā ar sūtījumiem tieši no ASV izmeklējamais ražojums ir biodīzeļdegviela maisījumā, kurā ASV izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, nepārsniedz 20 masas %.

         3.   BIODĪZEĻDEGVIELAS IMPORTS UZ SAVIENĪBU SALĪDZINĀJUMĀ AR BIODĪZEĻDEGVIELAS EKSPORTU NO ASV

               (18)

               Kad 2009. gada martā noteica pagaidu antidempinga pasākumus, attiecīgā ražojuma imports gandrīz vairs nenotika. Šī situācija apkopota tabulā turpmāk.

                  Biodīzeļdegvielas un konkrētos maisījumos iekļautas biodīzeļdegvielas imports uz Eiropas Savienību

                  ar KN kodu 3824 90 91 (tonnās)

                           2008

                           daļa

                           2009

                           daļa

                           IP

                           daļa

                           ASV

                           1 487 790

                           83,62 %

                           381 227

                           22,29 %

                           24

                           0,00 %

                           Kanāda

                           1 725

                           0,10 %

                           140 043

                           8,19 %

                           197 772

                           9,28 %

                           Singapūra

                           179

                           0,01 %

                           20 486

                           1,20 %

                           32 078

                           1,50 %

                           Avots: Eurostat dati.

               (19)

               Iepriekšminētie Eurostat dati ir par visu biodīzeļdegvielu, kas satur 96,5 % esteru vai vairāk.

               (20)

               Turpretim ASV uzrāda biodīzeļdegvielas un maisījumos iekļautu biodīzeļdegvielas eksportu ar kodu HTS 3824.90.40.00 (dzīvnieku vai augu izcelsmes taukvielu maisījumi):

                  Biodīzeļdegvielas un maisījumā iekļautas biodīzeļdegvielas eksports, ko veic ASV

                  ar kodu HTS 3824 90 40 00 (tonnās)

                           2008

                           2009

                           IP

                           Eiropas Savienībā

                           2 241 473

                           335 577

                           358 291

                           Kanāda

                           967

                           128 233

                           161 841

                           Singapūra

                           311

                           42 056

                           27 415

                           2 242 751

                           505 866

                           547 547

                              Avots: ASV Tirdzniecības ministrija.

               (21)

               Salīdzinot abas iepriekšējās tabulas, tiek secināts, ka IP laikposmā uz Savienību eksportētā 358 291 tonna ir maisījumi, kuros biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 96,5 masas %.

         4.   KANĀDA

   4.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (22)

               Kanādas ražotāju/eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts. Divi ražotāji, kuri ražo apmēram 90 % no biodīzeļdegvielas produkcijas Kanādā, iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Turklāt ar izmeklēšanu sadarbojās Kanādas atjaunojamo degvielu apvienība un Kanādas valdības saistītās iestādes.

               (23)

               Lai saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu novērtētu, vai pasākumi ir apieti, secīgi jāizvērtē, vai ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ASV, Kanādu un Savienību, kuras izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma piemērošanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiska pamatojuma, ja ir pierādījumi, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazinās līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu izteiksmē, un ir pierādījums par dempingu saistībā ar normālo vērtību, kura līdzīgajam ražojumam tika noteikta iepriekš.

         4.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī

   4.2.1.   Imports uz Savienību

               (24)

               Biodīzeļdegvielas imports no ASV samazinājās no 1 487 790 tonnām 2008. gadā līdz 381 227 tonnām 2009. gadā un IP laikposmā bija tuvu pie nulles.

               (25)

               No otras puses, saskaņā ar Eurostat datiem viss biodīzeļdegvielas imports no Kanādas uz Savienību nozīmīgi pieauga laikposmā no 2008. gada līdz IP, proti, no 1 725 tonnām 2008. gadā līdz 140 043 tonnām 2009. gadā un līdz 197 772 tonnām IP laikposmā.

         4.2.2.   ASV biodīzeļdegvielas eksports uz Kanādu

               (26)

               Biodīzeļdegvielas pārdevumiem starp ASV un Kanādu nepiemēro nedz muitas nodokļus, nedz cita veida importa ierobežojumus.

               (27)

               Saskaņā ar ASV statistiku biodīzeļdegvielas eksports no ASV uz Kanādu palielinājās no 967 tonnām 2008. gadā līdz 128 233 tonnām 2009. gadā un līdz 161 841 tonnai IP laikposmā.

               (28)

               Salīdzinot eksporta statistiku, ko sniedza ASV iestādes, ar importa statistiku, ko pārbaudes apmeklējumā sniedza Kanādas iestādes, atklājās nozīmīgas nesakritības par katru mēnesi. Saskaņā ar Kanādas statistiku ASV biodīzeļdegvielas imports palielinājās no 11 757 tonnām 2008. gadā līdz 18 673 tonnām 2009. gadā un līdz 174 574 tonnām IP laikposmā.

               (29)

               Saskaņā ar Kanādas iestāžu sniegto informāciju biodīzeļdegvielas deklarēšanai īpaša koda nav. Tās norādīja, ka Kanāda un ASV apmainās ar importa datiem, lai tos attiecīgi izmantotu kā savus eksporta datus. Datiem par Kanādas importu un ASV eksportu būtu jāsakrīt sešu ciparu līmenī, un tie patiešām diezgan precīzi sakrīt klasifikācijas kodā HTS 38.24.90. Tomēr abu valstu klasifikācijas sistēmas atšķiras to kodu līmenī, kas pārsniedz sešus ciparus. Vēl būtu jānorāda, ka Kanādas statistika ir tikai par importu, kas muitots Kanādā, bet statistikas datu par pārkrautajām precēm nav.

               (30)

               Tiek secināts, ka, lai gan abi datu avoti nesakrīt, ir skaidrs, ka ASV biodīzeļdegvielas eksports uz Kanādu palielinājās no 2008. gada līdz IP, sevišķi pēc antidempinga pasākumu noteikšanas. Pašreiz Kanādas biodīzeļdegvielas tirgus nevar uzņemt tādus biodīzeļdegvielas daudzumus. “Īstas” Kanādas biodīzeļdegvielas ražotāji patiesībā orientējas uz eksportu.

         4.2.3.   Ražošana Kanādā un īstas Kanādas biodīzeļdegvielas pārdevumi uz Savienību

               (31)

               Divi Kanādas ražotāji, kas sadarbojās, biodīzeļdegvielu no ASV vai kāda cita avota IP laikposmā neiegādājās.

               (32)

               Kanādā biodīzeļdegvielas ražošanas nozare vēl tikai veidojas. IP laikposmā bija izveidotas kādas sešas ražotnes, bet 90 % no kopējā apjoma saražoja tikai divas ražotnes Kanādas austrumos, kuru īpašnieki un vadītāji bija divi ražotāji, kas sadarbojās.

               (33)

               Konstatēja, ka ražotāji, kas sadarbojās, ražojuma apjomus pārdevuši galapircējiem Ziemeļamerikā, t. i., ASV vai Kanādā. Pārējie pārdevumi notikuši ar klientiem, kas pārdeva preci un/vai preci maisījumā ar citu biodīzeļdegvielu. Abi uzņēmumi nezināja, vai klienti pārdeva ražojumus uz Savienību kā Kanādas biodīzeļdegvielu, iekļāva biodīzeļdegvielu maisījumā vai arī to pārdeva galapircējiem ASV vai Kanādā.

               (34)

               Pat pieļaujot tādu ārkārtas situāciju, kad visa “īstā” Kanādas biodīzeļdegviela nonāk Savienībā, tā būtu tikai 20 % no visa Kanādas importa uz Savienību IP laikposmā.

         4.3.   Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām

               (35)

               Salīdzinot statistiku ar datiem, kas saņemti no ražotājiem, kuri sadarbojās, atklājās, ka Kanādas biodīzeļdegvielas ražotāji nebūtu varējuši saražot tādu daudzumu, kas eksportēts no Kanādas uz Savienību. Tādēļ tas liek domāt, ka importa pieaugums no Kanādas uz Savienības tirgu ir saistīts ar tādas ASV biodīzeļdegvielas eksportu, kas sūtīta no Kanādas.

               (36)

               Tādējādi par tirdzniecības modeļa pārmaiņām var uzskatīt to, ka no 2008. gada samazinājās vispārējais ASV eksports uz Savienību un pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas līdztekus palielinājās eksports no Kanādas uz Savienību un eksports no ASV uz Kanādu.

         4.4.   Tādu dibinātu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma noteikšana

               (37)

               Izmeklēšanā nekonstatēja citu pietiekamu cēloni vai ekonomisko pamatojumu, kas pamatotu pārkraušanu, kā vien izvairīšanos no spēkā esošā antidempinga maksājuma par ASV izcelsmes biodīzeļdegvielu.

         4.5.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (38)

                  Eurostat datus izmantoja, lai novērtētu, vai importētie ražojumi daudzumu izteiksmē mazināja spēkā esošo antidempinga pasākumu koriģējošo ietekmi uz biodīzeļdegvielas importu no ASV. Eksporta daudzumi un cenas no Kanādas salīdzināja ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

               (39)

               Kā minēts iepriekš, imports no Kanādas uz Savienību 2008. gadā palielinājās no 1 725 tonnām līdz 197 772 tonnām IP; pēdējais daudzums ir 9,2 % no importa. Nevarēja uzskatīt, ka importa pieaugums no Kanādas bija niecīgs, ja ievēro Savienības tirgus lielumu, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Ievērojot sākotnējā izmeklēšanā noteikto cenu, kas nerada kaitējumu, Kanādas imports uz Savienību IP liecināja, ka cenas bija samazinātas par 50 %, bet cenu samazinājums bija apmēram 40 % no Savienības ražotāju pārdošanas cenas.

               (40)

               Tāpēc secināja, ka pasākumu ietekme tika mazināta daudzumu un cenu izteiksmē.

         4.6.   Antidempinga pierādījums

               (41)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktu pārbaudīja, vai ir pierādījums par dempingu saistībā ar normālo vērtību, kuru noskaidroja sākotnējā izmeklēšanā.

               (42)

               Sākotnējā izmeklēšanā normālo vērtību noskaidroja, pamatojoties uz pārdošanas cenām vietējā tirgū normālā tirdzniecības apritē un ražošanas izmaksām, kā arī ņemot vērā pamatotu peļņas normu tādā gadījumā, ja pārdevumi vietējā tirgū nenotika vai tie nenotika normālā tirdzniecības praksē.

               (43)

               Eksporta cenas no Kanādas noteica, pamatojoties uz Eurostat paziņoto vidējo biodīzeļdegvielas importa cenu IP laikposmā.

               (44)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Informācijas par vairākiem izmaksu faktoriem nebija, tādēļ no Eurostat CIF cenām atņēma tikai transportēšanas izmaksas un apdrošināšanu, pamatojoties uz konstatēto vidējo jūras pārvadājumu frakti biodīzeļdegvielai no ASV uz Savienību sākotnējās izmeklēšanas laikposmā, lai iegūtu FOB cenas uz Kanādas robežas.

               (45)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempingu aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā, un vidējās svērtās eksporta cenas IP laikposmā, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (46)

               Šis salīdzinājums atklāja dempingu.

         4.7.   Secinājums

               (47)

               Izmeklēšanā tika secināts, ka galīgie antidempinga maksājumi, ko noteica ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, saskaņā ar pamatregulas 13. pantu tika apieti, veicot pārkraušanu Kanādā.

         5.   SINGAPŪRA

               (48)

               Izmeklēšanā sadarbojās divi tirgotāji, kas atradās Singapūrā. Bez tam sadarbojās arī attiecīgās Singapūras pārvaldes iestādes.

               (49)

               Iepriekš 23. apsvērumā ir aprakstīts, pēc kādiem kritērijiem vērtē, vai notikusi pasākumu apiešana.

               (50)

               Pēc Eurostat datiem, viss biodīzeļdegvielas eksports no Singapūras uz Savienību palielinājās no 179 tonnām 2008. gadā līdz 20 486 tonnām 2009. gadā un līdz 32 078 tonnām IP laikposmā. Šajā pašā periodā palielinājās arī eksports no ASV uz Singapūru.

               (51)

               Pēc attiecīgo Singapūras pārvaldes iestāžu teiktā, iekšzemē saražoto biodīzeļdegvielu pārsvarā pārdod Singapūrā, lai apmierinātu pašmāju pieprasījumu. Tomēr manāms, ka Singapūrā šī nozare palielinās, pateicoties nesen uzceltajām jaunajām ražotnēm.

               (52)

               Parasti eksports no Singapūras ir neliels. Biodīzeļdegvielas importu uz Savienību rūpīgi pārbaudīja 14. panta 6. punkta datubāzē un kopā ar saistītajām nacionālajām muitas iestādēm. Acīmredzami imports palielinājās dažas reizes un ļoti strauji. Analīze atklāja, ka lielākajai daļai minētā importa patiešām bija Singapūras izcelsme. Tomēr nevarēja rast izskaidrojumu par visu importu.

               (53)

               Konstatēja, ka salīdzinājumā ar Savienības patēriņu, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā, importa daudzumi, kurus izskaidrot nevarēja, no Singapūras uz Savienību bija ārkārtīgi nelieli. Turklāt tie veidotu ļoti niecīgu daļu no Savienības patēriņa, ņemot vērā EBP aplēses par ievērojamu Savienības patēriņa pieaugumu kopš sākotnējās izmeklēšanas.

               (54)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka antidempinga pasākumu koriģējošā ietekme netika mazināta no Singapūras nosūtīto daudzumu izteiksmē.

               (55)

               Attiecībā uz pārkraušanu labi zināms, ka Singapūra ir milzīgs Āzijas kuģošanas centrs, kurā ierodas reģiona kuģi un izkrauj preces, kuras pēc tam tiek iekrautas kuģos, kas dodas, cita starpā, uz Eiropu. Šajā izmeklēšanā viens no tirgotājiem, kas sadarbojās, Singapūrā pārkrāva Malaizijas vai Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielu, kuras galamērķis bija Savienībā. IP laikposmā šis tirgotājs vien eksportēja uz Savienību nozīmīgu daudzumu biodīzeļdegvielas, to pārkraujot Singapūrā un Savienībā to muitojot kā Malaizijas vai Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielu. Pārbaudē neatklāja nekādas norādes, kas ļautu apšaubīt deklarēto Indonēzijas vai Malaizijas izcelsmi.

               (56)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, jāizbeidz izmeklēšana par iespējamu antidempinga pasākumu apiešanu, importējot biodīzeļdegvielu, kas nosūtīta no Singapūras.

         6.   ASV

   6.1.   Iepriekšējas piezīmes

               (57)

               Izmeklēšanā sadarbojās pieci ASV biodīzeļdegvielas vai biodīzeļdegvielas maisījumu ražotāji, trīs no tiem bija iekļauti izlasē sākotnējā izmeklēšanā. ASV valdība sadarbojās, sniedzot eksporta statistiku un savu statistikas interpretāciju.

               (58)

               Visi trīs ražotāji, kuri tika iekļauti izlasē sākotnējā izmeklēšanā, pēc galīgo pasākumu noteikšanas pārstāja eksportēt biodīzeļdegvielu.

               (59)

               Tikai viens no pieciem uzņēmumiem, proti, BP North America, kas sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās, IP laikposmā uz Savienību eksportēja biodīzeļdegvielu maisījumos, kuros biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas % (“B20 un maisījums ar mazāku saturu”).

               (60)

               Nacionālā biodīzeļdegvielas valde (“NBB”), kas pārstāv ASV biodīzeļdegvielas nozari, apgalvoja, ka ražojumam, par kuru, pēc viņu domām, skaidri konstatēts, ka tas nav ražojums, uz kuru attiecas spēkā esošie pasākumi, nevar piemērot antidempinga pasākumus bez atkārtotas antidempinga izmeklēšanas. NBB apgalvoja, ka galīgajā regulā skaidri noteikts, ka, runājot par “attiecīgo ražojumu” un “līdzīgo ražojumu”, runā par biodīzeļdegvielu vai biodīzeļdegvielu maisījumos, kuros biodīzeļdegviela pārsniedz 20 masas %. Saskaņā ar NBB apgalvoto šo slieksni nenoteica mākslīgi, tas atbilda reālajai tirgus situācijai, kas konstatēta sākotnējā izmeklēšanā. Konstatēja, ka, piemēram, pēc 20 % robežas varēja skaidri nošķirt dažādus maisījumu veidus, kas bija pieejami ASV tirgū.

               (61)

                  NBB un pārējās ieinteresētās personas uzskatīja, ka izmeklēšana par pasākumu apiešanu var attiecināt antidempinga pasākumus, kas piemēroti attiecīgajam ražojumam, uz līdzīgo ražojumu, kas ir kā attiecīgais ražojums, tikai nedaudz pārveidots. NBB apgalvoja, ka Padome pati galīgajā regulā konstatēja, ka biodīzeļdegviela maisījumos, kuros biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, nav līdzīgais ražojums. Tādēļ, pēc NBB teiktā, pamatregulas noteikumi neparedz citu iespēju kā tikai jaunas izmeklēšanas sākšanu, lai noteiktu, vai pasākumi jāpiemēro minētajiem maisījumiem.

               (62)

               Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, vispirms jānorāda, ka pamatregulas 13. panta noteikumi pret pasākumu apiešanu paredzēti, lai novērstu visus iespējamos mēģinājumus izvairīties no spēkā esošajiem pasākumiem. Ja ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē notiek pasākumu apiešana, Komisija sāks izmeklēšanu, lai pasākumu apiešanu konstatētu. Lai saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu novērtētu, vai pasākumi ir apieti, piemēram, secīgi jāizvērtē, vai ir vērojamas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ASV un Savienību, kuras izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma piemērošanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiska pamatojuma, ja ir pierādījumi, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazinās līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu izteiksmē.

               (63)

               Bez tam jāatgādina, ka izmeklēšana par pasākumu apiešanu, balstoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu, nav noteiktā ražojuma apjoma pārskatīšana un negroza attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju. Pamatregulas 13. panta noteikumi ir juridiskais pamats izmeklēšanai, vai ražojumam noteiktie pasākumi tikuši apieti.

               (64)

               Šai saistībā Komisija atbilstoši pamatregulas 13. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu, kurā apgalvots, ka pēc pasākumu piemērošanas no ASV sāka eksportēt uz Savienību biodīzeļdegvielu maisījumos, kuros tā nepārsniedza 20 masas %, tā, iespējams, apejot attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma aprakstā noteikto biodīzeļdegvielas satura robežu. Izmeklēšanā pārbaudīja, vai šādu praksi varētu uzskatīt par pasākumu apiešanu atbilstoši pamatregulas 13. pantam. Visbeidzot, jānorāda, ka apgalvoto pasākumu apiešanas praksi var pārbaudīt tikai atbilstoši pamatregulas 13. pantam.

         6.2.   B20 un maisījuma ar mazāku saturu eksports no ASV uz Savienību

               (65)

               Kā minēts iepriekš 20. apsvērumā, Amerikas Savienotajās Valstīs ar HTS kodu 3824.90.40.00 klasificē maisījumus, kuros biodīzeļdegviela nepārsniedz 96,5 %. Saskaņā ar ASV eksporta statistiku uz Savienību IP laikposmā pavisam eksportēja 358 291 tonnu šā veida maisījumu.

               (66)

               Izmeklēšanas periodā BP Products North America (“BPNA”) eksportēja nozīmīgu daļu no iepriekšminētā daudzuma.

               (67)

                  BPNA sākotnējā izmeklēšanā nepiedalījās tāpēc, ka biodīzeļdegvielas nozarē tas darbību sāka tikai 2009. gada sākumā, gaidot biodīzeļdegvielas tirgus pieaugumu nākotnē, un bija pieņēmis valsts pasūtījumus kā ASV, tā ārvalstīs. BPNA sāka eksportēt uz Savienību 2009. gada decembrī. Šai saistībā tiek atgādināts, ka galīgos pasākumus noteica 2009. gada jūlijā.

               (68)

               Savienībā BP pārdeva ASV izcelsmes biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļdegviela nepārsniedza 15 masas % (“B15”), Apvienotajā Karalistē, Francijā un Nīderlandē. Visos gadījumos ražojumu jauc kopā ar citiem maisījumiem, lai ievērotu konkrēto dalībvalstu spēkā esošos normatīvos aktus, kas veicina biodegvielas patēriņu degvielas uzpildes stacijās, jo pašlaik to uzskata par ekoloģiski ilgtspējīgu.

               (69)

                  BPNA apgalvoja, ka maisījumi ar biodīzeļdegvielas saturu, mazāku nekā 15 masas %, nav attiecīgā ražojuma līdzīgais ražojums. Ļoti atšķiras īpašības un patiesā situācija tirgū. Loģistikas pasākumi (ieskaitot sūtījumu ierobežojumus), ko veic, ražojot un importējot maisījumus ar zemāku saturu, ļoti atšķiras no tās, kas saistīti ar augstāka satura maisījumiem. Pēc BPNA teiktā, kad pārvadā maisījumus ar biodīzeļdegvielas saturu, kuri nepārsniedz 15 %, tos klasificē kā naftas produktus pārvadāšanai, tādēļ salīdzinājumā ar ķīmisko produktu pārvadāšanu ir zemākas pārvadāšanas izmaksas. BPNA apgalvoja arī, ka atšķiras augstāka un zemāka biodīzeļdegvielas satura maisījumu veiktspēja dīzeļdzinējos.

               (70)

               Pasākumu apiešanas izmeklēšanas mērķis ir noteikt, vai, iekļaujot biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %, ir apieti spēkā esošie pasākumi. Iespējams, ka maisījumi ar zemāku saturu izraisa zemākas pārvadāšanas izmaksas. Tomēr jānorāda, ka B20 un maisījums ar mazāku saturu patiešām ir maisījums tikai ar atšķirīgu sastāvu pretstatā ražošanas procesam, kurā iegūst biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļgvielas saturs ir lielāks nekā B20. Mainīt maisījuma sastāvu ir vienkārši. Uzskata, ka, ražojot B20 un maisījumu ar mazāku saturu, tiek vienkārši nedaudz pārveidots attiecīgais ražojums, jo vienīgā atšķirība ir biodīzeļdegvielas proporcija maisījumā. Tāpat jānorāda, ka attiecīgo ražojumu, kā arī B20 un maisījumu ar mazāku saturu beigās izmanto vienam un tam pašam mērķim Savienībā. Turklāt biodīzeļdegvielai B20 un maisījumos ar mazāku saturu, kā arī biodīzeļdegvielai maisījumos, kuros biodīzeļdegvielas saturs pārsniedz B20, ir vienādas būtiskās īpašības.

         6.3.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī

               (71)

               Attiecīgā ražojuma imports no ASV samazinājās no 1 487 790 tonnām 2008. gadā līdz 381 227 tonnām 2009. gadā un IP laikposmā bija tuvu nullei.

               (72)

               Šai saistībā jānorāda, ka, lai gan sākotnējās izmeklēšanas laikposmā Savienībā bija obligāti, piemēram, B5 maisījumi, tomēr B20 vai maisījumu ar mazāku saturu sāka eksportēt no ASV uz Savienību tikai pēc galīgo pasākumu noteikšanas. Sākotnējā izmeklēšanā uz Savienību eksportēja pārsvarā B99,9 saskaņā ar datiem, kas iegūti no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. To izskaidro tas, ka līdz maksimumam paaugstināja subsīdijas par eksportētajām precēm (tika noteikta USD 1 liela nodokļa atlaide par galonu biodīzeļdegvielas).

               (73)

               Tādēļ no ekonomikas viedokļa ir grūti pamatot B20 un maisījumu ar mazāku saturu eksportu citādāk kā vien ar to, ka notikusi izvairīšanās no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem.

               (74)

               Biodīzeļdegvielas proporcija maisījumā tiek joprojām subsidēta, un importētājs izvairās maksāt tam noteikto antidempinga maksājumu. Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga maksājumu par maisījumiem piemēro proporcionāli biodīzeļdegvielas saturam maisījumā, proti, ja importē B15, tad nesamaksātais antidempinga maksājums būtu apmēram EUR 26 par tonnu.

         6.4.   Tādu dibinātu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma noteikšana

               (75)

               Pēc BNPA teiktā, biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļdegvielas saturs ir mazāks nekā B15, neražoja ar mērķi izvairīties no maksājumiem. Uzņēmums apgalvoja, ka tas sākotnējā izmeklēšanā nepiedalījās tāpēc, ka tas savu darbību biodīzeļdegvielu nozarē sāka tikai 2009. gada sākumā, cerot uz biodīzeļdegvielas tirgus pieaugumu nākotnē, un bija pieņēmis valsts pasūtījumus kā ASV, tā ārvalstīs. Uzņēmuma konkrētās struktūras dēļ, kā arī tādēļ, ka tas darbojas kā naftas uzņēmums un veic loģistikas darbības ASV, no komerciālā viedokļa bija loģiski ražot maisījumus ASV un eksportēt uz Savienību. Vienmēr tika eksportēts B15 vai maisījums ar zemāku saturu, jo drošības pasākumi ir pielaidīgāki, proti, maisījumus, kuros biodīzeļdegielas saturs ir mazāks nekā B15, saskaņā ar jūras pārvadājumu noteikumiem neuzskata par ķīmisko produktu.

               (76)

               Tiek norādīts, ka saistībā ar eksportu uz Savienību šis uzņēmums sāka savu darbību tikai pēc pasākumu noteikšanas. Uzskata, ka nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien izvairīšanās maksāt spēkā esošo antidempinga maksājumu par ASV izcelsmes biodīzeļdegvielu.

         6.5.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (77)

               Ievērojot to, ka sākotnējā izmeklēšanā cenu līmenis kaitējumu neradīja, ASV B20 un maisījumu ar mazāku saturu imports IP laikposmā liecināja ne tikai par cenu samazinājumu, bet arī par mērķa cenu samazinājumu. B20 un maisījumu ar mazāku saturu imports notika tikai pēc galīgo pasākumu noteikšanas, un tie bija niecīgi daudzumi.

               (78)

               Tāpēc secināja, ka pasākumu ietekme tika mazināta daudzumu un cenu izteiksmē.

         6.6.   Antidempinga pierādījums

               (79)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktu pārbaudīja, vai ir pierādījums par dempingu saistībā ar normālo vērtību, kuru noteica sākotnējā izmeklēšanā. Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         6.7.   Secinājums

               (80)

               Izmeklēšanā tika secināts, ka ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam piemērotie galīgie antidempinga maksājumi tika apieti, Savienībā importējot biodīzeļdegvielu maisījumā, kura sastāvā biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %.

               (81)

               Secināja, ka vienīgais ekonomiskais pamatojums B20 un maisījumu ar mazāku saturu eksportam, no vienas puses, bija subsidēšana ASV un, no otras puses, izvairīšanās no jebkura antidempinga maksājuma, importējot Savienībā.

               (82)

                  BPNA pieprasīja tam nepiemērot iespējamos paplašinātos pasākumus. Tomēr izmeklēšanā skaidri atklāja, ka B20 un maisījumu ar mazāku saturu imports notika tikai tādēļ, lai apietu spēkā esošos pasākumu, tādēļ šādu atbrīvojumu tam piešķirt nevar. Atbilstoši pamatregulas 13. panta 4. punkta noteikumiem atbrīvojumus var piešķirt attiecīgā ražojuma ražotājiem, kuri var uzrādīt, ka viņi nav saistīti ne ar vienu ražotāju, kam piemēro pasākumus, un par kuriem konstatēts, ka viņi nav iesaistīti pasākumu apiešanas praksē. Minētajās izmeklēšanās konstatēja, ka BPNA ir iesaistīts apiešanas praksē, jo sāka eksportēt B20 un maisījumus ar mazāku saturu pēc tam, kad tika noteikti antidempinga un kompensācijas pasākumi, bez cita pietiekama cēloņa vai bez ekonomiska pamatojuma kā pasākumu apiešana. Turklāt ir pierādījumi tam, ka pasākumu ietekme tika mazināta cenu un daudzumu izteiksmē un notiek dempings saistībā ar normālo vērtību, kuru noteica iepriekš.

               (83)

               Daži no biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, pieprasīja atbrīvojumu no visiem pasākumiem, kas paplašināti pasākumu apiešanas dēļ. Tika konstatēts, ka minētie ASV ražotāji neražoja un nepārdeva B20 un maisījumus ar mazāku saturu. Atbilstoši pamatregulas 13. panta 4. punktam izmeklēšanā par pasākumu apiešanu var izskatīt tikai tos atbrīvojumu pieprasījumus, kurus iesnieguši ražotāji. Tomēr jānorāda, ka pamatregulas 13. pants paredz noteikumus par jauniem ražotājiem.

         7.   PASĀKUMI

   7.1.   Kanāda

               (84)

               Ievērojot iepriekšminēto, tika secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kuru noteica ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, saskaņā ar pamatregulas 13. pantu tika apiets, veicot pārkraušanu Kanādā.

               (85)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jāattiecina uz šā paša ražojuma importu, to nosūtot no Kanādas un deklarējot vai nedeklarējot kā Kanādas izcelsmes ražojumu.

               (86)

               Lai nepieļautu, ka, izvirzot nepārbaudāmus apgalvojumus par to, ka Kanādā pārkrauto ražojumu ražojis uzņēmums, kam ar galīgo regulu nosaka individuālu maksājumu, notiek izvairīšanās no maksājuma, nepieciešams paplašināt tā pasākuma darbības jomu, kas ar Regulas (EK) Nr. 599/2009 1. panta 2. punktu noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, proti, galīgo antidempinga maksājumu EUR 172,2 par tonnu.

               (87)

               Antidempinga maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļas masas saturam (biodīzeļdegvielas saturam).

               (88)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas nosaka, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot prasību par reģistrāciju, kuru noteica ar sākšanas regulu, maksājumi ir jāiekasē par to reģistrēto biodīzeļdegvielas importu, kas tiek sūtīts no Kanādas.

         7.2.   ASV

               (89)

               Ievērojot iepriekšminēto, tika secināts, ka ASV izcelsmes biodīzeļdegvielai piemērotais galīgais antidempinga maksājums atbilstoši pamatregulas 13. pantam tika apiets, Savienībā importējot B20 un maisījumus ar mazāku saturu.

               (90)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu jāpiemēro spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, arī tad, ja importē Savienībā B20 un maisījumus ar mazāku saturu.

               (91)

               Paplašina pasākumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 599/2009 1. panta 2. punktā.

               (92)

               Paplašinātais antidempinga maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļas masas saturam (biodīzeļdegvielas saturam).

               (93)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot sākšanas regulā noteikto prasību par reģistrāciju, maksājumi ir jāiekasē par to B20 un maisījumu ar mazāku saturu reģistrētu importu, kuru izcelsme ir ASV.

         8.   IZMEKLĒŠANAS PRET SINGAPŪRU IZBEIGŠANA

               (94)

               Ņemot vērā konstatējumus par Singapūru, jāizbeidz izmeklēšana par iespējamo antidempinga pasākumu apiešanu, ko veic, importējot no Singapūras nosūtītu biodīzeļdegvielu, un jāpārtrauc no Singapūras nosūtīta biodīzeļdegvielas importa reģistrēšana, ko ieviesa ar sākšanas regulu.

         9.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMS

               (95)

               Kanādā divi uzņēmumi, kas sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasīja tos atbrīvot no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

               (96)

               Tika konstatēts, ka divi Kanādas ražotāji, kas sadarbojās, neiesaistījās pasākumu apiešanas praksē, par kuru notiek šī izmeklēšana. Turklāt minētie ražotāji varētu pierādīt, ka tie nav saistīti ar ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem/eksportētājiem. Tādēļ tiem var piešķirt atbrīvojumu.

               (97)

               Tāpēc uzskata, ka šajā gadījumā vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir derīga, šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām atbilstīga rēķina iesniegšana dalībvalstu muitas iestādēm. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecas paplašinātais antidempinga maksājums.

               (98)

               Viena ASV ieinteresētā persona, kas sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasīja to atbrīvot no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

               (99)

               Iepriekš 82. apsvērumā paskaidrots, ka izmeklēšanā atklāja, ka minētā persona bija iesaistījusies pasākumu apiešanas praksē, importējot B20 un maisījumus ar mazāku saturu. Tādēļ atbrīvojumu piešķirt nevarēja.

               (100)

               Tomēr jāuzsver, ja kāds(-i) saistītais(-ie) ražotājs(-i) eksportētājs(-i) dempingu vairs neveic, šīs personas var pieprasīt pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam.

         10.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (101)

               Visas ieinteresētās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekšminēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika izskatītas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 noteikts importētiem nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteriem un/vai parafīna gāzeļļai, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, kurā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, pārsniedz 20 masas %, un ar izcelsmi Amerikas Savienotajās Valstīs, ar šo piemēro arī importētiem nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteriem un/vai parafīna gāzeļļai, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, kurā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, pārsniedz 20 masas %, kas nosūtīti no Kanādas, deklarējot vai nedeklarējot tos kā Kanādas izcelsmes ražojumus, un ko pašlaik deklarē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009921), ex 2710 19 41 (Taric kods 2710194121), ex 3824 90 91 (Taric kods 3824909110) un ex 3824 90 97 (Taric kods 3824909701), izņemot tos ražojumus, ko izgatavojuši turpmāk uzskaitītie uzņēmumi:

               Valsts

               Uzņēmums

                  Taric papildu kods

               Kanāda

                  BIOX Corporation, Oakville, Ontārio, Kanāda

               B107

               Kanāda

                  Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontārio, Kanāda

               B108

         Maksājums, kura piemērošanu paplašina, ir maksājums, kurš ar Regulas (EK) Nr. 599/2009 1. panta 2. punktu noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, proti, galīgais antidempinga maksājums EUR 172,2 par tonnu tīrsvara.
   Antidempinga maksājumu maisījumiem piemēro proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļas masas saturam (biodīzeļdegvielas saturam).
   2.   To atbrīvojumu piemērošana, kuri piešķirti 1. punktā minētajiem uzņēmumiem vai kurus Komisija ir atļāvusi saskaņā ar 4. panta 2. punktu, ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja neiesniedz šādu rēķinu, piemēro 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
   3.   Maksājumu, ko paplašina ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas nosūtīts no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav deklarēts ar izcelsmi Kanādā, un reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 720/2010 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot importu, kuru ražojuši 1. punktā minētie uzņēmumi.
   4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 noteikts importētiem nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteriem un/vai parafīna gāzeļļai, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, kurā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, pārsniedz 20 masas %, ar izcelsmi Amerikas Savienotajās Valstīs, ar šo arī piemēro uz Savienību importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā 20 masas % nepārsniedz nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un kurus pašlaik deklarē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009930), ex 2710 19 41 (Taric kods 2710194130) un ex 3824 90 97 (Taric kods 3824909704).
   Maksājumi, kuru piemērošanu paplašina, ir maksājumi, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 599/2009 1. panta 2. punktā.
   Antidempinga maksājumu maisījumiem piemēro proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļas masas saturam (biodīzeļdegvielas saturam).
   2.   Maksājumu, kura piemērošana ir paplašināta ar šā panta 1. punktu, iekasē par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes importu, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 720/2010 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.
   3.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   3. pants
   Ar šo izbeidz izmeklēšanu, ko sāka saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 720/2010 attiecībā uz izmeklēšanu par to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kuri ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 noteikti Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, kas nosūtīts no Singapūras un kā izcelsme ir vai nav deklarēta Singapūrā, un par šāda importa reģistrāciju.
   4. pants
   1.   Pieprasījumu atbrīvojumam no maksājuma, kura piemērošanas joma ir paplašināta ar 1. panta 1. punktu un 2. panta 1. punktu, iesniedz rakstiski Eiropas Savienības oficiālajā valodā, un to ir parakstījis atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

                  European Commission

                  Directorate-General for Trade

                  Directorate H

                  Office: N-105 04/92

                  1049 Brussels

                  BELGIUM

               Fakss: +32 22956505

         2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju var ar lēmumu piešķirt atbrīvojumu no 1. panta 1. punktā un 2. panta 1. punktā paplašinātā maksājuma tādu uzņēmumu importam, kuri neapiet ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 piemērotos antidempinga pasākumus.
   5. pants
   Muitas dienestiem tiek uzdots pārtraukt importa reģistrēšanu, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 720/2010 2. pantu.
   6. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 5. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 67, 12.3.2009., 22. lpp.

      (3)  OV L 179, 10.7.2009., 26. lpp.

      (4)  OV L 179, 10.7.2009., 1. lpp.

      (5)  OV L 211, 12.8.2010., 1. lpp.

      (6)  OV L 211, 12.8.2010., 6. lpp.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt šādam izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                  1.

                  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats.

                  2.

                  Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais [attiecīgā ražojuma] [apjoms], kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā [uzņēmuma nosaukums un adrese], [Taric papildkods], [attiecīgajā valstī]. Es paziņoju, ka šajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

                  3.

                  Datums un paraksts.