title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1008/2011 ( 2011. gada 10. oktobris ), ar ko pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts

text:
               13.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1008/2011
   (2011. gada 10. oktobris),
   ar ko pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 7,6 % līdz 46,7 %.

               (2)

               Pēc ex officio starpposma pārskatīšanas ražojuma jomā Padome ar Regulu (EK) Nr. 684/2008 (3) precizēja sākotnējās izmeklēšanas ražojuma jomu.

               (3)

               Pēc ex officio pret apiešanu vērstas antidempinga pasākumu izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 (4) attiecināja galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005, uz tādiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts.

         2.   Termiņa beigu pārskata pieprasījums

               (4)

               Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2010. gada 21. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji – BT Products AB un Lifter S.r.l. (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāvēja nozīmīgu daļu, šajā gadījumā gandrīz visu, ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju Savienībā.

               (5)

               Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.

         3.   Termiņa beigu pārskata sākšana

               (6)

               Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskata sākšanai, ar 2010. gada 20. jūlijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskata sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Izmeklēšanas periods

               (7)

               Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu tika veikta attiecībā uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (8)

               Par termiņa beigu pārskata sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un eksportējošās valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.

               (9)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (10)

               Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai būtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai būtu vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekš minētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 17. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs, kas vēlētos sadarboties. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.

               (11)

               Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes saņēma no divām Savienības ražotāju grupām, kuras ir pieprasījuma iesniedzējas. Neviens Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) zināmais ražotājs eksportētājs pārskatīšanā nesadarbojās. Neviens importētājs nepieteicās izlases izveidē, un neviens cits importētājs vai lietotājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, ne arī pieteicās izmeklēšanas laikā.

               (12)

               Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:

                  ražotāji Savienībā

                           —

                              Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itālija;

                           —

                              BT Products AB, Mjölby, Zviedrija.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (13)

               Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana un kas precizēts starpposma pārskatīšanā ražojuma jomā, proti, ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, t. i., šasijas un hidraulika, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR un kuri pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).

               (14)

               Izmeklēšanā apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kas ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tie paši lietošanas veidi, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (15)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.

         1.   Ievadpiezīmes

               (16)

               Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar deviņpadsmit zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No tiem sākotnēji tikai viens uzņēmums, proti, Crown Equipment (Suzhou), piekrita iekļaušanai izlasē, taču vēlāk atsauca savu piekrišanu. Līdz ar to neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās izmeklēšanā, un secinājumi par dempinga turpināšanos un atkārtošanos bija jāpieņem, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, tostarp informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, Eurostat datiem, kā arī uz ĶTR oficiālo eksporta statistiku.

         2.   Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   2.1.   Analogā valsts

               (17)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, tostarp Eiropas Savienībai, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Eiropas Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.

               (18)

               Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja Kanādu. Tā kā ražošana Kanādā ir izbeigta, paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu kā analogā valsti bija paredzēts izmantot Brazīliju. Tomēr neviens no zināmajiem Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem nepiekrita sadarbībai. Aicinājums sadarboties tika nosūtīts arī 27 Indijas ražotājiem un diviem Taivānas ražotājiem, taču arī šajos gadījumos sadarbību neizdevās izveidot. Ieinteresētās personas nav ierosinājušas citas analogās valstis.

               (19)

               Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija nav uzskatāmi parādījusi, ka analogās valsts datu izmantošana šajā gadījumā ir neiespējama. Uzņēmuma ierosinājumi tika pārbaudīti. Dažos gadījumos izrādījās, ka eksportētāja, kurš nesadarbojās, ierosinātie uzņēmumi nav attiecīgā ražojuma ražotāji. Uzņēmums arī ierosināja, ka par analogo valsti varētu izmantot Vjetnamu. Taču šo priekšlikumu nevarēja ņemt vērā, jo Vjetnama netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Kā skaidrots 17. un 18. apsvērumā, Komisija sazinājās ar lielu skaitu uzņēmumu trīs potenciālajās analogās valstīs: Brazīlijā, Indijā un Taivānā. Neskatoties uz šiem centieniem, sadarbība netika panākta. Ja nesadarbojas neviena analogā valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu Eiropas Savienībā par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.

         2.2.   Normālā vērtība

               (20)

               Ņemot vērā to, ka analogās valstis nav sadarbojušās šajā pārskatīšanā, kā pamats normālās vērtības noteikšanai tika izmantota cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama Eiropas Savienībā par līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā šo cenu atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Šāda metodika tika izmantota gan attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), gan arī attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā TER netika piešķirts.

         2.3.   Eksporta cena

               (21)

               Ņemot vērā to, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti – Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtie Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumi un dalībvalstu muitas iestāžu apkopotie eksporta pavadrēķini.

         2.4.   Salīdzinājums

               (22)

               Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW, vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā to faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras un iekšzemes pārvadājumiem eksportētājvalstī, kā arī attiecībā uz apdrošināšanu.

         2.5.   Dempinga starpība

               (23)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Šajā salīdzinājumā tika konstatēts, ka PIP laikā pastāv ievērojams dempings 97 %–224 % apmērā. Ievērojama dempinga starpības atšķirība pastāv tādēļ, ka eksporta cenas noteikšanai tika izmantoti dažādi dati.

         3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

               (24)

               Papildus analīzei par dempinga esamību PIP laikā tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā. Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi ir balstīti uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, Eurostat datiem un ĶTR oficiālo eksporta statistiku.

               (25)

               Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: ĶTR importa attīstība, eksportētāju neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcība, Ķīnas cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz trešām valstīm.

         3.1.   ĶTR importa attīstība

               (26)

               Ķīnas ražotāji eksportētāji pēc pasākumu piemērošanas 2005. gadā turpināja piegādāt Savienības tirgum ievērojamu daudzumu ar roku paceļamu paliktņu autokrāvēju. Importa apjoms no ĶTR uz ES PIP laikā (gandrīz 400 000 vienības) atbilst 99 % no kopējā ES importa, kas ievērojami pārsniedz pirms pasākumu piemērošanas fiksēto līmeni (no 118 000 vienībām 2000. gadā līdz 280 000 vienībām sākotnējās izmeklēšanas periodā).

         3.2.   Eksportētāju neizmantotā jauda

               (27)

               Tā kā nebija citas informācijas par ražošanu un jaudu ĶTR, analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju. Pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā tirgus informācija, kuru ieinteresētās personas nav apstrīdējušas, liecina par milzīgu ĶTR pieejamo jaudu. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis, attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību, divas reizes pārsniedza visa Savienības tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā).

               (28)

               Ražošanas līmenis skaidri liecina par to, ka gadījumā, ja pasākumi netiktu piemēroti, uz Savienības tirgu tiktu papildus nosūtīts ievērojams daudzums Ķīnas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju.

         3.3.   Savienības tirgus pievilcība, cenas Ķīnas iekšzemes tirgū un eksporta cenas uz trešām valstīm

               (29)

               Cenu ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No ĶTR ES importēto ražojumu cena bija aptuveni viena trešdaļa no cenas, ko Savienības ražotāji piemēroja saviem nesaistītajiem ES pircējiem.

               (30)

               Pamatojoties uz Ķīnas eksporta statistiku, tika konstatēts, ka PIP uz Savienību kā galamērķi tika nosūtīti 40 % no visiem Ķīnas eksportētajiem ar roku darbināmajiem paliktņu autokrāvējiem. ASV ir otrs lielākais Ķīnas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju eksporta tirgus, kas veido 20 % no visas Ķīnas eksportētās produkcijas, bet pārējais produkcijas apjoms tiek sūtīts uz dažādiem citiem galamērķiem.

               (31)

               Cena izstrādājumiem, ko Ķīna eksportē uz ES, kopumā atbilst vidējai Ķīnas eksporta cenai uz visām trešām valstīm, izņemot ASV. Tomēr var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, izstrādājumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā Savienības tirgus svarīgumu un izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm.

               (32)

               Salīdzinājumā ar ASV attiecībā uz ES tiek piemērotas ievērojami augstākas Ķīnas eksporta cenas (PIP laikā – par 17 % augstākas cenas). Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, nav iespējams noteikt, ciktāl šo cenu atšķirību var pamatot ar atšķirībām ražojumu sortimentā. Tomēr, pamatojoties uz pieejamiem eksporta datiem, nevar izslēgt iespēju, ka ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji, ko pašlaik eksportē uz ASV par zemākām cenām, pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu (daļēji) novirzīti uz Savienību. Šādu iespējamību var pamatot ar iepriekš 31. apsvērumā minētajiem iemesliem.

               (33)

               Iepriekš minētie cenu salīdzinājumi liecina, ka ES joprojām ir ļoti pievilcīgs galamērķis Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, visticamāk, turpinās eksportēt lielu daudzumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju par zemām cenām.

         3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

               (34)

               Iepriekš minētā analīze liecina, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

   1.   Ražošanas apjoms Savienībā

               (35)

               Savienībā līdzīgus ražojumus ražo divas uzņēmumu grupas, kuras šajā gadījumā ir pieprasījuma iesniedzēji, kā arī trešais Savienības ražotājs, kas ražo ar roku paceļamus paliktņu autokrāvējus. Visu šo uzņēmumu saražotā produkcija veido kopējo Savienības līdzīgo ražojumu produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē.

         2.   Savienības ražošanas nozare

               (36)

               Tā kā šie ražotāji veido visu Savienības ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju, tiek uzskatīts, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tie tiks dēvēti par “Savienības ražošanas nozari”.

               (37)

               Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija izmantoja neprecīzu Savienības ražošanas nozares definīciju, jo Savienības ražošanas nozares definīcijā un kaitējuma analīzē ietvēra Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās. Tas apgalvoja, ka tas ir pretrunā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. Taču saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu Savienības ražošanas nozare ietver visus līdzīgā ražojuma Savienības ražotājus. Tādējādi ražotājs, kas nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulu pieder pie Savienības ražošanas nozares. Kā skaidrots 42. apsvērumā, Savienības ražotāja, kurš nesadarbojās, dati tika iekļauti vienīgi attiecībā uz pārdevumu apjomu nesaistītiem pircējiem un Savienības ražošanas nozares tirgus daļām. Jāatzīmē, ka gadījumā, ja Savienības ražotāju, kas nesadarbojās, izslēgtu no analīzes, izmeklēšanas secinājumi paliktu nemainīgi.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Ievadpiezīme

               (38)

               Tā kā neviens Ķīnas attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās, dati par attiecīgā ĶTR (“attiecīgā valsts”) izcelsmes ražojuma importu uz Eiropas Savienību ir balstīti uz Eurostat statistiskajiem datiem.

         2.   Patēriņš Savienības tirgū

               (39)

               Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.

               (40)

               No 2007. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 40 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam.

                  1.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Kopējais ES patēriņš (vienības)

                           783 330

                           654 843

                           385 410

                           468 557

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              84

                              49

                              60

         3.   ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas

               (41)

               Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes ražojumu importa apjoms samazinājās par 37 % un PIP sasniedzis 387 907 vienības. Tomēr neatkarīgi no ievērojamā Savienības pieprasījuma samazinājuma Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga, jo Ķīnas importa samazinājuma līmenis neatbilda Savienības patēriņa samazinājuma līmenim. Līdz ar to attiecīgās valsts importa tirgus daļa ievērojami palielinājās laika posmā no 2007. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 83 %. Ķīnas importa vidējā cena attiecīgajā periodā nedaudz mainījās.

                  2.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Attiecīgās valsts importa apjoms

                              (vienības)
                               (7)

                           612 222

                           522 573

                           300 222

                           387 907

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              85

                              49

                              63

                              Attiecīgās valsts importa tirgus daļa
                               (7)

                           78 %

                           80 %

                           78 %

                           83 %

                              Attiecīgās valsts importa cena no (EUR par vienību)
                               (7)

                           96

                           92

                           100

                           97

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              96

                              104

                              101

         4.   Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

               (42)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ar konfidencialitāti saistītu apsvērumu dēļ (pārskatīšanā sadarbojās tikai divi ražotāji, proti, pieprasījuma iesniedzēji) turpmāk ir atklāti tikai indeksi. Kas attiecas uz 6. un 7. tabulā norādīto kopējo pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem ES un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, lai nodrošinātu savienojamību ar 1. un 2. tabulu (patēriņš un Ķīnas tirgus daļa), dati ir sniegti par visiem trijiem Savienības ražotājiem, t. i., par divām grupām, kuras iesniedza pieprasījumu, un trešo ražotāju, kas nesadarbojas pārskatīšanā (trešā ražotāja pārdošanas apjoma rādītāji noteikti, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju).

         4.1.   Ražošana

               (43)

               PIP laikā ražošana samazinājās par 35 % salīdzinājumā ar 2007. gadu.

                  3.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Ražošana (vienības)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              84

                              55

                              65

         4.2.   Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji

               (44)

               Ražošanas jauda laika posmā no 2007. gada līdz PIP saglabājās stabila. Kaut arī jau 2007. gadā bija zems jaudas izmantojuma līmenis, ražošanas samazināšanās laika posmā no 2007. gada līdz PIP samazināja jaudas izmantošanu vēl par 20 procentu punktiem no 2007. gada līdz PIP, kad jaudas izmantojuma līmenis bija ļoti zems.

                  4.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Ražošanas jauda (vienības)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Ražošanas jaudas izmantojums

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              84

                              55

                              65

         4.3.   Krājumi

               (45)

               Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis laika posmā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 56 %.

                  5.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Krājumi perioda beigās (vienības)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              131

                              59

                              156

         4.4.   Pārdošanas apjoms

               (46)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, un lielākais samazinājums bija novērojams laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam.

                  6.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES (vienības)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              79

                              55

                              50

         4.5.   Tirgus daļa

               (47)

               Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laika posmā no 2007. gada, kad tā jau bija zemā līmenī, līdz PIP samazinājās vēl par 16 %. Divi no četriem Savienības ražotājiem, kas piedalījās sākotnējā izmeklēšanā, bija pārtraukuši ražot ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus. Var uzskatīt, ka abus notikumus izraisīja paaugstinātais spiediens, ko Savienības tirgū radīja imports no Ķīnas par dempinga cenām un ko Savienības ražošanas nozare izjuta vēl spēcīgāk, ņemot vērā straujo patēriņa samazinājumu.

                  7.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              95

                              111

                              84

         4.6.   Izaugsme

               (48)

               Laika posmā no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 40 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,2 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt attiecīgais imports ieguva 5 procentu punktus no tirgus daļas.

         4.7.   Nodarbinātība

               (49)

               No 2007. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Tas liecina par Savienības ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu situācijā, kad strauji samazinās pieprasījums.

                  8.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              84

                              76

                              83

         4.8.   Darba ražīgums

               (50)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gada laikā saražo viena persona, no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 22 %.

                  9.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Darba ražīgums (vienības uz nodarbināto)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              103

                              74

                              78

         4.9.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

               (51)

               Laika posmā no 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares cenas par pārdoto vienību ir palielinājušās par 4 %.

                  10.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Vienības cena ES tirgū (EUR par vienību)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              101

                              103

                              104

         4.10.   Algas

               (52)

               No 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 29 %. Tas liecina arī par Savienības ražošanas nozares veiksmīgajiem centieniem ierobežot izmaksas, neraugoties uz problēmām, ko rada ražošanas apjoma ievērojamais samazinājums.

                  11.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              91

                              63

                              71

         4.11.   Ieguldījumi

               (53)

               No 2007. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu strauji samazinājās – par 91 %.

                  12.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Neto ieguldījumi (EUR)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              58

                              27

                              9

         4.12.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

               (54)

               No 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās – par 66 %.

               (55)

               Attiecīgajā laika posmā būtiski samazinājās arī ienākums no ieguldījumiem (“INI”) – par 57 %.

                  13.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              68

                              –2

                              34

                              INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              80

                              –2

                              43

         4.13.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (56)

               Informācija par neto naudas plūsmu no pamatdarbības ir sniegta turpmāk 14. tabulā. Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

                  14.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Naudas plūsma (EUR)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              84

                              65

                              73

         4.14.   Dempinga starpības apmērs

               (57)

               Ņemot vērā no ĶTR importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

         4.15.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

               (58)

               Iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par to, ka neatkarīgi no antidempinga pasākumu piemērošanas 2005. gadā saimnieciskā un finanšu situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir saglabājusies ļoti nestabila tādēļ, ka Savienības tirgū ir liels lēto Ķīnas preču apjoms. Šī nedrošā situācija ir pārvērtusies neapšaubāmā kaitējumā 2009. gadā un PIP laikā, kad Savienības patēriņa ievērojamais samazinājums pilnīgi atspoguļoja nelabvēlīgā spiediena apjomu, ko rada Ķīnas imports par dempinga cenām. Minētajā laikposmā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms faktiski ir samazinājies vairāk nekā Savienības patēriņš, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi ievērojamu tirgus daļas papildu samazinājumu. Tajā pašā laikposmā, neraugoties uz pasākumu piemērošanu, no Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās un Ķīnas ražojumu imports turpinājās par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. PIP laikā Savienības ražošanas nozares peļņa turpināja samazināties. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no dempinga ietekmes, un PIP laikā šī situācija pasliktinājās vēl vairāk.

         4.16.   Secinājumi

               (59)

               Laikposmā no 2007. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga pasākumu piemērošanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās – rentabilitāte samazinājās par 4,9 procentu punktiem, ražošanas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 35 % un 50 %, jaudas izmantojums samazinājās par 35 %, un tam sekoja nodarbinātības samazinājums. Lai gan daļu no šīm negatīvajām tendencēm var izskaidrot ar pieprasījuma kritumu par 40 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamais samazinājums (par 4 procentu punktiem laika posmā no 2007. gada līdz PIP) un no ĶTR importa tirgus daļas nemainīgais pieaugums skaidri apliecina pieaugošo spiedienu, ko rada no Ķīnas imports par dempinga cenām. Ņemot vērā jau tagad esošo no Ķīnas importa kvazimonopolu Savienības tirgū, turpmāks Ķīnas importa pieaugums, ko daļēji nosaka arī šo ražojumu ievērojami zemās cenas, var samazināt Savienības ražošanas nozares produkcijas izmantošanas līmeni tiktāl, ka nav iespējams nodrošināt šīs nozares dzīvotspēju. Šajā saistībā jāatgādina, ka atbilstīgi tam, kā minēts 47. apsvērumā, divi Savienības ražotāji ir bijuši spiesti pārtraukt darbību ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju jomā.

               (60)

               Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka konkrēti rādītāji, tostarp ražošanas, pārdošanas apjoma, rentabilitātes, jaudas izmantojuma, nodarbinātības rādītāji, faktiski nenorāda uz negatīvām izmaiņām Savienības ražošanas nozarē. Taču uzņēmums aplūkoja vienīgi izmaiņas starp 2009. gadu un PIP, lai gan kaitējuma novērtējumam ir nepieciešams aplūkot visas izmaiņas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā, t. i., jāizvērtē izmaiņas no 2007. gada līdz PIP. Kā skaidrots iepriekš (sk. 43. līdz 49. apsvērumu), visi Ķīnas eksportētāja minētie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā mainījās uz negatīvo pusi.

               (61)

               Turklāt tas pats eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav nošķīrusi kaitējošo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām, un citas ietekmes, jo īpaši pieprasījuma krišanos ekonomiskās krīzes rezultātā. Tomēr, lai gan Savienības patēriņš attiecīgajā periodā tiešām samazinājās par 40 %, Ķīnas eksportētājiem izdevās būtiski palielināt tirgus daļu arī uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Turklāt, kā skaidrots 58. apsvērumā, jāatgādina, ka importa par dempinga cenām ietekme faktiski bija kaitējošāka zema pieprasījuma periodā.
               Līdz ar to tiek secināts, ka, neraugoties no piemērotajiem antidempinga pasākumiem, Savienības ražošanas nozare PIP laikā ir cietusi būtisku kaitējumu.

         5.   Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme

   5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

               (62)

               Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Eiropas Savienībā samazinājās, importa apjoms no attiecīgās valsts nesamazinājās tādā pašā līmenī, un tādējādi no Ķīnas importa tirgus daļa pieauga vēl vairāk. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums tika aprēķināts, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, tostarp uz tādiem atšķirīgiem informācijas avotiem kā Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija par Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumiem un eksporta pavadrēķini, kas savākti no dalībvalstu muitas iestādēm. Atkarībā no izmantotā informācijas avota konstatēts, ka imports no attiecīgās valsts samazina Savienības ražošanas nozares cenas par 43 %–78 %.

         5.2.   Imports no citām valstīm

               (63)

               Importa apjoms no citām valstīm ir ļoti neliels, un laikposmā no 2007. gada līdz PIP tas samazinājās vēl par 79 %. PIP samazinājās arī importa no citām valstīm tirgus daļa. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ (Savienības ražošanas nozari veido divi ražotāji) turpmāk ir norādīti tikai indeksi.

                  15.   tabula

                           2007. gads

                           2008. gads

                           2009. gads

                           PIP

                              Importa no citām valstīm apjoms (vienības)

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              60

                              6

                              21

                              Importa no citām valstīm tirgus daļa

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              71

                              12

                              34

         6.   Secinājums

               (64)

               Atbilstīgi tam, kā minēts 41. apsvērumā, attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ir palielinājusies, neraugoties uz ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā. Ķīnas importa tirgus daļa ir pieaugusi līdz 83 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Neraugoties uz kopējo pieprasījuma samazinājumu, šis apjoma radītais pastiprinātais spiediens kopā ar zemajām cenām, par kādām no Ķīnas importētie ražojumi tiek pārdoti Savienībā, ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas. Līdz ar to tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei PIP laikā.

         F.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīmes

               (65)

               Kā minēts iepriekš, antidempinga pasākumu piemērošana nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma.

         2.   Iespējamā Ķīnas eksporta tendence gadījumā, ja pasākumi tiek atcelti

               (66)

               Kā minēts 27 apsvērumā, ĶTR ir pieejama milzīga ražošanas jauda. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis (attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību) divas reizes pārsniedza visa Savienības tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā). Nepastāvot pasākumiem, uz Savienības tirgu būtu iespējams papildus nosūtīt ievērojamu daudzumu Ķīnā ražotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju.

               (67)

               Kā minēts 31. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenas ES kopumā atbilst Ķīnas eksporta vidējām cenām citās trešās valstīs. Tomēr var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, ražojumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā Savienības tirgus svarīgumu un jau izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm.

         3.   Secinājums

               (68)

               Ņemot vērā 66. un 67. apsvērumā minētos konstatējumus, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka turpinātos būtiskais kaitējums, kas konstatēts PIP laikā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares saimnieciskā un finanšu situācija, visticamāk, turpinātu pasliktināties, un vidējā termiņā tas pat varētu apdraudēt šīs nozares pastāvēšanu.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (69)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

               (70)

               Būtu jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

               (71)

               Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (72)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir nepārtraukti samazinājusies, savukārt no attiecīgās valsts importa tirgus daļa ir būtiski palielinājusies. Divi no četriem sākotnējiem Savienības ražotājiem ir pārtraukuši ražot ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Turklāt attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu vēl sliktākā situācijā.

         3.   Importētāju un lietotāju intereses

               (73)

               Neviens no nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus. Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma piegādes galvenokārt no ĶTR. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka tie lietotāji, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, saglabāja neitrālu nostāju attiecībā uz pasākumu piemērošanu, un tika secināts, ka ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem nav lielas nozīmes to uzņēmējdarbībā. Šīs pārskatīšanas gaitā arī nekas neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmēs importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā. Faktiski, ja pasākumi netiktu piemēroti, no Ķīnas imports par dempinga cenām varētu monopolizēt Savienību ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgu.

         4.   Secinājums

               (74)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, nav iespējams skaidri secināt, ka pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana būtu pretrunā Savienības interesēm.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (75)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.

               (76)

               Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs Savienības ražošanas nozare uzsvēra, ka dempinga un cenu samazinājuma līmenis, kas konstatēts pārskatīšanā, ir daudz augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētais un ka pastāv aizvien pieaugošs Ķīnas importa par dempinga cenām spiediens. Savienības ražošanas nozare tādēļ ierosināja, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja pārskatīt antidempinga maksājuma apmēru. Ņemot vērā šīs piezīmes un šīs pārskatīšanas konstatējumus, tika apsvērta iespēja uzsākt pilnu starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempingu.

               (77)

               No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu. Jāatgādina, ka šie pasākumi izpaužas kā dažādu likmju procentuālie maksājumi.

               (78)

               Jāatgādina, ka pasākumi, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 tika attiecināti uz tādu pašu ražojumu importu, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir šo izstrādājumu izcelsmes valsts. Veicot šo pārskatīšanu, netika izvirzīti jauni apsvērumi šai sakarā. Tāpēc galīgais antidempinga maksājums 46,7 % apmērā, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, būtu jāattiecina arī uz tādu pašu ražojumu importu no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts.

               (79)

               Individuāli uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgo ražojumu importu, ko saražojuši citi uzņēmumi, kas nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) nosaukti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrēti nosauktiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

               (80)

               Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi groza regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t. i., šasiju un hidraulikas, importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 (Taric kodi 8427900011 un 8427900019) un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8431200011 un 8431200019), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda:

               Uzņēmums

               Maksājuma likme,
               %

                  Taric papildu kods

                  Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, ĶTR

               32,2

               A600

                  Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, ĶTR

               28,5

               A601

                  Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, ĶTR

               39,9

               A602

                  Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, ĶTR

               7,6

               A603

               Visi pārējie uzņēmumi

               46,7

               A999

         3.   Ar šo galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro attiecībā uz “visiem pārējiem uzņēmumiem” atbilstīgi 2. punktam, tiek attiecināts uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8427900011 un 8431200011) un nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo izstrādājumu izcelsmes valsts.
   4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. KRASZEWSKI

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.

      (3)  OV L 192, 19.7.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 151, 16.6.2009., 1. lpp.

      (5)  OV C 70, 19.3.2010., 29. lpp.

      (6)  OV C 196, 20.7.2010., 15. lpp.

      (7)  Eurostat dati. Līdz pret apiešanu vērstu pasākumu piemērošanai attiecībā uz importu no Taizemes 2008. gadā daļa no Ķīnas ražojumiem 2007. un 2008. gadā tika deklarēti kā Taizemes izcelsmes ražojumi. Tāpēc datos par importu no attiecīgās valsts iekļauts arī Taizemes imports, tādējādi nedaudz ietekmējot 2. tabulā norādītos datus par 2007. un 2008. gadu.

      (8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) 2015/548 ( 2015. gada 7. aprīlis ), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā

text:
               8.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 92/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/548
   (2015. gada 7. aprīlis),
   ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 359/2011 (2011. gada 12. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 12. aprīlī pieņēma Regulu (ES) Nr. 359/2011.

               (2)

               Pamatojoties uz Padomes Lēmuma 2011/235/KĀDP (2) pārskatīšanu, Padome ir nolēmusi, ka tajā paredzētie ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno līdz 2016. gada 13. aprīlim.

               (3)

               Padome ir arī secinājusi, ka būtu jāatjaunina ieraksti attiecībā uz dažām personām un vienu vienību, kas iekļautas Regulas (ES) Nr. 359/2011 I pielikumā.

               (4)

               Turklāt nav vairs pamata paturēt divas personas Regulas (ES) Nr. 359/2011 I pielikumā pievienotajā to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

               (5)

               Būtu arī jāsvītro viens ieraksts attiecībā uz personu, kas jau ir iekļauta Regulas (ES) Nr. 359/2011 I pielikumā.

               (6)

               Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 359/2011 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Padomes Regulas (ES) Nr. 359/2011 I pielikumu groza tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 7. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  OV L 100, 14.4.2011., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2011/235/KĀDP (2011. gada 12. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Irānā (OV L 100, 14.4.2011., 51. lpp.).

      PIELIKUMS

                  1)

                  No Padomes Regulas (ES) Nr. 359/2011 I pielikumā iekļautā saraksta svītro ierakstus par šādām personām:

                              42.

                                 HEYDARI Nabiollah

                              70.

                                 REZVANI Gholomani

                              72.

                                 ELAHI Mousa Khalil

                  2)

                  Ierakstus par šādām Padomes Regulas (ES) Nr. 359/2011 I pielikumā minētām personām un vienību aizstāj ar šādiem ierakstiem:

                     Personas

                              Uzvārds, vārds

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Iekļaušanas datums

                              10.

                                 RADAN Ahmad-Reza

                              Dzimšanas vieta: Isfahan (Irāna) – Dzimšanas datums: 1963. gads

                              Policijas stratēģisko pētījumu centra vadītājs, bijušais Irānas valsts policijas priekšnieka vietnieks (līdz 2014. gada jūnijam). Radan kā Valsts policijas priekšnieka vietnieks no 2008. gada bija atbildīgs par piekaušanu, slepkavībām un patvaļīgiem protestētāju arestiem un aizturēšanu, ko veikuši policijas spēki.

                              12.4.2011.

                              13.

                                 TAEB Hossein

                              Dzimšanas vieta: Teherāna – Dzimšanas datums: 1963. gads

                                 IRGC izlūkdienesta komandiera vietnieks. Bijušais Basij komandieris (līdz 2009. gada oktobrim). Viņa pārvaldībā esošie spēki piedalījās miermīlīgu protestētāju masveida piekaušanā, slepkavībās, aizturēšanā un spīdzināšanā.

                              12.4.2011.

                              14.

                                 SHARIATI Seyeed Hassan

                              Bijušais Mashhad tiesu iestāžu priekšnieks (līdz 2014. gada septembrim). Iespējams, ka patlaban notiek process, lai viņu ieceltu citā amatā. Viņa pārraudzībā veiktie tiesas procesi notika grupveidā un slēgtās sēdēs, neievērojot apsūdzēto pamattiesības un paļaujoties uz atzīšanos, kas panāktas spiediena un spīdzināšanas rezultātā. Tā kā rīkojumi par nāvessoda izpildīšanu tika izdoti masveidā, nāvessodus veica, pienācīgi neievērojot taisnīgas tiesāšanas procedūras.

                              12.4.2011.

                              15.

                                 DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

                              Dzimšanas vieta: Najafabad (Irāna) – Dzimšanas datums: 1945. gads

                              Ekspertu asamblejas (Assembly of Experts) loceklis un Augstākā vadoņa pārstāvis Markazi (“centra”) provincē. Bijušais Irānas ģenerālprokurors (līdz 2009. gada septembrim), kā arī bijušais izlūkošanas ministrs Khatami prezidentūras laikā.
                              Kā Irānas ģenerālprokurors viņš pavēlēja sarīkot paraugprāvas pēc pirmajiem pēcvēlēšanu protestiem un pārraudzīja tās – apsūdzētajiem bija liegtas viņu tiesības un advokāts. Viņš ir atbildīgs arī par varmācību Kahrizak.

                              12.4.2011.

                              16.

                                 HADDAD Hassan (jeb Hassan ZAREH DEHNAVI)

                              Bijušais Teherānas revolucionārās tiesas tiesnesis, 26. nodaļa. Viņa atbildībā bija tādas aizturēto lietas, kas bija saistītas ar pēcvēlēšanu krīzi, un viņš regulāri draudēja aizturēto ģimenēm, lai viņus apklusinātu. Viņš bija svarīga persona, izdodot aizturēšanas rīkojumus Kahrizak ieslodzījuma centrā. 2014. gada novembrī Irānas iestādes oficiāli atzina viņa lomu aizturēto nāvē.

                              12.4.2011.

                              18.

                                 HEYDARIFAR Ali-Akbar

                              Bijušais Teherānas revolucionārās tiesas tiesnesis. Viņš piedalījās protestētāju tiesāšanā. Tiesu iestādes viņu pratināja par Kahrizak represijām. Viņš bija svarīga persona, izdodot aizturēšanas rīkojumus, pamatojoties uz ko aizturētas personas nosūtīja uz Kahrizak ieslodzījuma centru. 2014. gada novembrī Irānas iestādes oficiāli atzina viņa lomu aizturēto nāvē.

                              12.4.2011.

                              19.

                                 JAFARI- DOLATABADI Abbas

                              Dzimšanas vieta: Yazd (Irāna) – Dzimšanas datums: 1953. gads

                              Teherānas ģenerālprokurors kopš 2009. gada augusta. Dolatabadi birojs izvirzīja apsūdzību lielam skaitam protestētāju, tostarp atsevišķām personām, kuras piedalījās Ashura dienas protestos 2009. gada decembrī. 2009. gada septembrī viņš pavēlēja slēgt Karroubi biroju un arestēt vairākus reformistu politiķus, un 2010. gada jūnijā viņš aizliedza divas reformistu politiskās partijas. Viņa birojs apsūdzēja protestētājus par Muharebeh, vai naidu pret Dievu, par ko piespriež nāves sodu, un liedza atbilstīgu tiesas procesu tiem, kurus gaida nāvessods. Viņa birojs politiskās opozīcijas plašākas apspiešanas ietvaros vērsās arī pret reformistiem, cilvēktiesību aktīvistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un arestēja tos.

                              20.

                                 MOGHISSEH Mohammad (jeb NASSERIAN)

                              Tiesnesis, Teherānas revolucionārās tiesas priekšnieks, 28. nodaļa. Viņš ir nodarbojies ar pēcvēlēšanu lietām. Netaisnīgās tiesas prāvās viņš piesprieda garus cietumsodus sociālajiem un politiskajiem aktīvistiem un žurnālistiem un vairākus nāvessodus protestētājiem un sociālajiem un politiskajiem aktīvistiem.

                              12.4.2011.

                              21.

                                 MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

                              Dzimšanas vieta: Ejiyeh – Dzimšanas datums: aptuveni 1956. gads

                              Irānas ģenerālprokurors (kopš 2009. gada septembra) un Tiesu iestāžu runaspersona, un 2009. gada vēlēšanu laikā viņš bija izlūkošanas ministrs. Kamēr viņš 2009. gada vēlēšanu laikā bija izlūkošanas ministrs, viņa pakļautībā esošie izlūkošanas aģenti bija atbildīgi par simtiem aktīvistu, žurnālistu, disidentu un reformistu politiķu aizturēšanu, spīdzināšanu un par nepatiesu atzīšanos izspiešanu no tiem. Turklāt politiķi bija spiesti sniegt nepatiesas liecības neizturamās pratināšanās, kas ietvēra spīdzināšanu, varmācību, šantāžu un ģimenes locekļu iebiedēšanu.

                              12.4.2011.

                              22.

                                 MORTAZAVI Said

                              Dzimšanas vieta: Meybod, Yazd (Irāna) – Dzimšanas datums: 1967. gads

                              Bijušais Teherānas ģenerālprokurors (līdz 2009. gada augustam).
                              Kā Teherānas ģenerālprokurors viņš izdeva vispārēju pavēli, ko izmantoja simtiem aktīvistu, žurnālistu un studentu aizturēšanai. 2010. gada janvārī parlamentārā izmeklēšana atzina, ka viņš ir tieši atbildīgs par trīs cietumnieku aizturēšanu, kuri vēlāk ieslodzījumā nomira. Viņu atstādināja no amata 2010. gada augustā pēc Irānas tiesu iestāžu veiktas izmeklēšanas par viņa iesaisti trīs vīriešu nogalināšanā, kurus aizturēja pēc viņa pēc vēlēšanām izdotās pavēles. 2014. gada novembrī Irānas iestādes oficiāli atzina viņa lomu aizturēto nāvē.

                              12.4.2011.

                              23.

                                 PIR-ABASSI Abbas

                              Teherānas revolucionārās tiesas tiesnesis, 26. nodaļa. Viņš ir atbildīgs par lietām, kas ierosinātas pēc vēlēšanām; netaisnīgās tiesas prāvās viņš piesprieda garus cietumsodus cilvēktiesību aktīvistiem un piesprieda vairākus nāvessodus protestētājiem.

                              12.4.2011.

                              28.

                                 YASAGHI Ali-Akbar

                              Augstākās tiesas tiesnesis. Bijušais Mashhad revolucionārās tiesas galvenais tiesnesis. Viņa pakļautībā veiktie tiesas procesi notika grupveidā un slēgtās sēdēs, neievērojot apsūdzēto pamattiesības. Tā kā rīkojumi par nāvessoda izpildīšanu tika izdoti masveidā, nāvessodus veica, pienācīgi neievērojot taisnīgas tiesāšanas procedūras.

                              12.4.2011.

                              30.

                                 ESMAILI Gholam-Hossein

                              Teherānas tiesu iestāžu vadītājs. Bijušais Irānas cietumu organizācijas priekšnieks. Ieņemot šo amatu, viņš piedalījās politisku protestētāju masveida aizturēšanā un slēpa cietumu sistēmā veiktos pārkāpumus.

                              12.4.2011.

                              34.

                                 AKBARSHAHI Ali-Reza

                              Irānas Narkotiku apkarošanas štāba ģenerāldirektors. Bijušais Teherānas policijas priekšnieks. Viņam pakļautie policijas spēki bija atbildīgi par ārpustiesas vardarbību pret aizdomās turētām personām aizturēšanas un pirmstiesas ieslodzījuma laikā. Teherānas policija bija iesaistīta arī iebrukumos Teherānas universitātes kopmītnēs 2009. gada jūnijā, kad, kā norāda Irānas Majlis komisija, policija un Basiji ievainoja vairāk nekā 100 studentu.

                              10.10.2011.

                              36.

                                 AVAEE Seyyed Ali-Reza (jeb AVAEE Seyyed Alireza)

                              Kopš 2014. gada aprīļa Tiesnešu disciplinārtiesas padomnieks. Bijušais Teherānas tiesu iestāžu priekšsēdētājs. Kā Teherānas tiesu iestāžu priekšsēdētājs viņš ir bijis atbildīgs par cilvēktiesību pārkāpumiem, patvaļīgām aizturēšanām, tiesību liegšanu ieslodzītajiem un nāvessodu skaita pieaugumu.

                              10.10.2011.

                              37.

                                 BANESHI Jaber

                              Irānas tiesu iestāžu padomnieks. Bijušais Shiraz prokurors (līdz 2012. gadam). Viņš bija atbildīgs par pārmērīgu un aizvien plašāku nāvessoda izmantošanu, jo bija piespriedis desmitiem nāvessodu. Bija prokurors laikā, kad 2008. gadā izskatīja spridzināšanas lietu Shiraz, kuru režīms izmantoja, lai piespriestu nāvessodu vairākiem režīma oponentiem.

                              10.10.2011.

                              40.

                                 HABIBI Mohammad Reza

                                 Isfahan prokurora vietnieks. Līdzvainīgs tiesas procesos, kuros apsūdzētajiem liegta taisnīga tiesa, piemēram lietā pret Abdollah Fathi, ko sodīja ar nāvi 2011. gada maijā pēc tam, kad tiesas laikā 2010. gada martā Habibi neņēma vēra viņa tiesības tikt uzklausītam un garīgās veselības problēmas. Tādēļ viņš ir līdzvainīgs nopietnos pārkāpumos pret tiesībām uz taisnīgu tiesu, veicinot nāvessoda pārmērīgu un arvien pieaugošu izmantošanu, kā rezultātā kopš 2011. gada sākuma ir krasi palielinājies izpildīto nāvessodu skaits.

                              10.10.2011.

                              41.

                                 HEJAZI Mohammad

                              Dzimšanas vieta: Ispahan – Dzimšanas datums: 1956. gads

                              Kā bruņoto spēku pavēlnieka vietniekam viņam ir bijusi būtiska loma Irānas “ienaidnieku” iebiedēšanā un apdraudēšanā, un Irākas kurdu ciemu bombardēšanā. Kā bijušajam IRGC Teherānas Sarollah Corps priekšniekam un bijušajam Basij spēku priekšniekam viņam bija nozīmīga loma protestētāju apspiešanā pēc vēlēšanām.

                              10.10.2011.

                              47.

                                 KHALILOLLAHI Moussa (jeb KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

                                 Tabriz prokurors. Viņš bija iesaistīts Sakineh Mohammadi-Ashtiani lietā un ir līdzatbildīgs par to, ka tiek smagi pārkāptas tiesības uz taisnīgu tiesu.

                              10.10.2011.

                              48.

                                 MAHSOULI Sadeq (jeb MAHSULI Sadeq)

                              Dzimšanas vieta: Oroumieh (Irāna) – Dzimšanas datums: 1959.–1960. gads

                              Bijušā prezidenta un patreizējā Konsultatīvās padomes (Expediency Council) locekļa Mahmoud Ahmadinejad padomnieks un partijas “Nepiekāpības fronte” (Perseverance Front) loceklis. Labklājības un sociālās nodrošināšanas ministrs no 2009. gada līdz 2011. gadam. Iekšlietu ministrs līdz 2009. gada augustam. Mahsouli kā iekšlietu ministra pakļautībā bija visi policijas spēki, iekšlietu ministrijas drošības aģenti un aģenti civildrēbēs. Viņa pakļautībā esošie spēki bija atbildīgi par uzbrukumiem Teherānas universitātes kopmītnēs 2009. gada 14. jūnijā un studentu spīdzināšanu ministrijas pagrabos (bēdīgi slavenais 4. pagrabstāvs). Pret citiem protestētājiem tika vērsta nežēlīga varmācība Kahrizak ieslodzījuma centrā, ko veica Mahsouli pakļautībā esošā policija.

                              10.10.2011.

                              49.

                                 MALEKI Mojtaba

                                 Kermanshah prokurors. Viņš bija līdzatbildīgs Irānā piespriesto nāvessodu skaita dramatiskā pieaugumā, tostarp kā prokurors septiņu par narkotiku tirdzniecību notiesātu cietumnieku lietā, kurus tajā pašā dienā, 2010. gada 3. janvārī, pakāra Kermanshah centrālajā cietumā.

                              10.10.2011.

                              52.

                                 KHODAEI SOURI Hojatollah

                              Dzimšanas vieta: Selseleh (Irāna) – Dzimšanas datums: 1964. gads

                              Valsts drošības un ārpolitikas komitejas loceklis. Lorestan provinces parlamenta deputāts. Parlamenta Ārlietu un drošības politikas jautājumu komisijas loceklis. Bijušais Evin cietuma priekšnieks (līdz 2012. gadam). Spīdzināšana bija ierasta prakse Evin cietumā laikā, kad Souri bija tā priekšnieks. Cietuma 209. nodaļā tika turēti daudzi aktīvisti par viņu miermīlīgajām darbībām, protestējot pret esošo valdību.

                              10.10.2011.

                              53.

                                 TALA Hossein (jeb TALA Hosseyn)

                              Irānas parlamenta deputāts. Bijušais Teherānas provinces ģenerālgubernators (“Farmandar”) līdz 2010. gada septembrim, jo īpaši atbildīgs par policijas spēku iejaukšanos un tādējādi par represijām pret demonstrantiem.
                              Viņš 2010. gada decembrī saņēma balvu par ieguldījumu pēc vēlēšanām notikušajās represijās.

                              10.10.2011.

                              54.

                                 TAMADDON Morteza (jeb TAMADON Morteza)

                              Dzimšanas vieta: Shahr Kord-Isfahan – Dzimšanas datums: 1959. gads

                              Teherānas provinces Sabiedriskās drošības padomes priekšnieks. Bijušais Teherānas provinces Islāma revolucionāro gvardu korpusa (IRGC) ģenerālgubernators.
                              Kā gubernatoram un Teherānas provinces Valsts drošības padomes vadītājam viņam ir vispārēja atbildība par visām represīvajām darbībām, ko IRGC paveikusi Teherānas provincē, tostarp par politisko protestu apspiešanu kopš 2009. gada jūnija.

                              10.10.2011.

                              57.

                                 HAJMOHAM- MADI Aziz

                              Teherānas provinces krimināltiesas tiesnesis. Bijušais Evin tiesas pirmās palātas tiesnesis. Viņš vadīja vairākus tiesas procesus pret demonstrantiem, arī pret Abdol-Reza Ghanbari, pasniedzēju, ko apcietināja 2010. gada janvārī un kuram piesprieda nāvessodu par politisko darbību. Evin cietumā tika izveidota Evin Pirmās instances tiesa – 2010. gada martā to atzinīgi novērtēja Jafari Dolatabadi. Šajā cietumā daži apsūdzētie ir turēti atsevišķā ieslodzījumā, viņi ir piedzīvojuši sliktu izturēšanos un piespiesti sniegt nepatiesas liecības.

                              10.10.2011.

                              59.

                                 BAKHTIARI Seyyed Morteza

                              Dzimšanas vieta: Mashad (Irāna) – Dzimšanas datums: 1952. gads

                              Ģenerālprokurora vietnieks, kas atbildīgs par politikas un drošības jautājumiem. Bijušais tieslietu ministrs (no 2009. gada līdz 2013. gadam).
                              Laikā, kad viņš bija tieslietu ministrs, stāvoklis Irānas cietumos kļuva krietni sliktāks par starptautiski pieņemtajiem standartiem, un slikta izturēšanās pret cietumniekiem bija plaši izplatīta. Turklāt viņam bija nozīmīga loma irāņu diasporas iebiedēšanā un terorizēšanā, paziņojot, ka ir izveidota īpaša tiesa, kas konkrēti nodarbosies ar irāņiem, kuri dzīvo ārpus valsts. Viņa pārraudzībā notika arī krass nāvessodu skaita pieaugums Irānā, tostarp slepenas nāvessoda izpildes, par kurām valdība neziņoja, un nāvessodi par noziegumiem saistībā ar narkotikām.

                              10.10.2011.

                              60.

                                 HOSSEINI Dr Mohammad (jeb: HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad, Seyed, Sayyed un Sayyid)

                              Dzimšanas vieta: Rafsanjan, Kerman – Dzimšanas datums: 1961. gads

                              Bijušā prezidenta un patreizējā Konsultatīvās padomes (Expediency Council) locekļa Mahmoud Ahmadinejad padomnieks. Bijušais Kultūras un islāmiskās vadības ministrs (2009.–2013. gads). Kā bijušais IRGC loceklis viņš bija iesaistīts žurnālistu apspiešanā.

                              10.10.2011.

                              61.

                                 MOSLEHI Heydar (jeb: MOSLEHI Heidar, MOSLEHI Haidar)

                              Dzimšanas vieta: Isfahan (Irāna) – Dzimšanas datums: 1956. gads

                              Tādas organizācijas vadītājs, kura gatavo publikācijas par garīdzniecības lomu karā. Bijušais izlūkošanas ministrs (2009.–2013. gads).
                              Izlūkošanas ministrija viņa vadībā plašā apjomā turpināja protestētāju un disidentu patvaļīgas aizturēšanas un vajāšanas. Izlūkošanas ministrija vada Evin cietuma 209. nodaļu, kurā ir turēti daudzi aktīvisti par viņu miermīlīgajām darbībām, protestējot pret esošo valdību. Pratinātāji no Izlūkošanas ministrijas 209. nodaļā ieslodzītos piekāva un pakļāva psiholoģiskai un dzimumvardarbībai.

                              10.10.2011.

                              62.

                                 ZARGHAMI Ezzatollah

                              Dzimšanas vieta: Dezful (Irāna) – Dzimšanas datums: 1959. gada 22. jūlijs

                              Irānas Islāma Republikas raidorganizācijas (IRIB) vadītājs līdz 2014. gada novembrim. Iespējams, ka patlaban notiek process, lai viņu ieceltu citā amatā. Kad viņš strādāja IRIB, viņš bija atbildīgs par visiem lēmumiem saistībā ar programmu veidošanu. 2009. gada augustā un 2011. gada decembrī IRIB pārraidīja aizturēto personu atzīšanās, kas panāktas ar spēku, kā arī virkni “paraugprāvu”. Ar to ir acīmredzami pārkāpti starptautisko tiesību noteikumi par taisnīgu tiesu un tiesībām uz pienācīgu tiesas procesu.

                              23.3.2012.

                              63.

                                 TAGHIPOUR Reza

                              Dzimšanas vieta: Maragheh (Irāna) – Dzimšanas datums: 1957. gads

                              Teherānas pilsētas domes loceklis Bijušais Informācijas un komunikāciju ministrs (2009.–2012. gads).
                              Būdams informācijas ministrs, viņš bija viens no augstākā līmeņa amatpersonām, kas atbild par cenzūru un kontroli pār darbībām internetā, kā arī visu veidu komunikācijām (jo īpaši mobilajiem sakariem). Pratinot politiski ieslodzītos, pratinātāji izmanto viņu personas datus, sūtījumus un saziņu. Kopš 2009. gada prezidenta vēlēšanām un ielu demonstrāciju laikā vairākos gadījumos ir tikuši atslēgti mobilie sakari un īsziņu pakalpojumi, traucēta satelītu televīzijas kanālu uztveršana, vietējā mērogā bloķēts internets vai vismaz samazināts tā ātrums.

                              23.3.2012.

                              64.

                                 KAZEMI Toraj

                              Būdams tehnoloģiju un komunikāciju policijas pulkvedis, viņš paziņoja par kampaņu hakeru rekrutēšanai darbam valdības labā, lai labāk kontrolētu informāciju internetā un kaitētu “bīstamām” interneta vietnēm.

                              23.3.2012.

                              65.

                                 LARIJANI Sadeq

                              Dzimšanas vieta: Najaf (Irāka) – Dzimšanas datums: 1960. gads vai 1961. gada augusts

                              Tiesu sistēmas vadītājs. Tiesu sistēmas vadītājam ir jāsniedz piekrišana un jāparaksta lēmums par visiem sodiem, kas saistīti ar qisas (atriebību), hohoud (noziegumiem pret dievu) un ta'zirat (noziegumiem pret valsti). Šādi gadījumi ietver arī spriedumus par nāvessodu, pēršanu un locekļu amputāciju. Viņš ir personīgi parakstījis daudzus spriedumus par nāvessodu, kas ir pretrunā starptautiskiem standartiem, tostarp par nomētāšanu ar akmeņiem, pakāršanu, nepilngadīgo sodīšanu ar nāvi un publisku sodīšanu ar nāvi, piemēram, gadījumos, kad ieslodzītie ir tikuši pakārti pie tiltiem tūkstošiem cilvēku acu priekšā.
                              Viņš ir arī apstiprinājis spriedumus par miesas sodiem, piemēram, par locekļu amputāciju un skābes pilināšanu notiesātās personas acīs. Kopš Sadeq Larijani stāšanās amatā ievērojami pieauga politieslodzīto, cilvēktiesību aizstāvju un minoritāšu pārstāvju patvaļīgas aizturēšanas gadījumu skaits. Arī nāvessodu skaits kopš 2009. gada strauji pieauga. Sadeq Larijani ir atbildīgs arī par to, ka Irānas tiesu procesos sistemātiski netiek ievērotas tiesības uz taisnīgu tiesu.

                              23.3.2012.

                              66.

                                 MIRHEJAZI Ali

                              Pieder pie Augstākajam vadonim tuvāko personu loka, viens no tiem, kas atbild par protestu apspiešanas plānošanu, ko veic kopš 2009. gada, un saistīts ar personām, kas atbildīgas par protestu apspiešanu.

                              23.3.2012.

                              68.

                                 RAMIN Mohammad-Ali

                              Dzimšanas vieta: Dezful (Irāna) – Dzimšanas datums: 1954. gads

                              Pasaules Holokausta fonda (World Holocaust Foundation) ģenerālsekretārs; fondu izveidoja 2006. gadā notikušajā starptautiskajā konferencē pasaules viedokļa par holokaustu pārvērtēšanai (International Conference to Review the Global Vision of the Holocaust), kuras organizēšana Irānas valdības vārdā bija uzticēta Ramin. Kā ministra vietnieks preses jautājumos līdz 2013. gada decembrim būdams galvenais atbildīgais par cenzūru, bija tieši atbildīgs par vairāku reformām labvēlīgi noskaņotu preses izdevumu slēgšanu (Etemad, Etemad-e Melli, Shargh u. c.), par neatkarīgās preses apvienības slēgšanu un par žurnālistu iebiedēšanu vai aizturēšanu.

                              23.3.2012.

                              69.

                                 MORTAZAVI Seyyed Solat

                              Dzimšanas vieta: Meibod (Irāna) – Dzimšanas datums: 1967. gads

                              Irānas otrās lielākās pilsētas Mashad mērs – tur regulāri notiek publiska nāvessodu izpilde. Bijušais iekšlietu ministra vietnieks politikas jautājumos. Viņš bija atbildīgs par represiju vēršanu pret personām, kas publiski aizstāvēja savas likumīgās tiesības, tostarp vārda brīvību. Vēlāk viņu iecēla par Irānas vēlēšanu komitejas vadītāju 2012. gada parlamenta vēlēšanām un 2013. gada prezidenta vēlēšanām.

                              23.3.2012.

                              73.

                                 FAHRADI Ali

                                 Karaj prokurors. Atbildīgs par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp kā prokurors piedalījies tiesas procesos, kuros piespriež nāvessodu. Laikā, kad viņš strādāja par prokuroru, Karaj reģionā tika izpildīti daudzi nāvessodi.

                              23.3.2012.

                              74.

                                 REZVANMA- NESH Ali

                              Prokurors. Atbildīgs par smagu cilvēktiesību pārkāpumu, tostarp bijis iesaistīts nepilngadīgas personas sodīšanā ar nāvi.

                              23.3.2012.

                              75.

                                 RAMEZANI Gholamhosein

                              Drošības dienesta vadītājs Aizsardzības ministrijā. Bijušais Aizsardzības un drošības dienesta vadītājs IRGC (līdz 2012. gada martam). Bijušais IRGC izlūkdienesta komandieris (līdz 2009. gada oktobrim). Iesaistīts vārda brīvības apspiešanā, tostarp saistīts ar personām, kas atbildīgas par emuārrakstītāju/žurnālistu arestiem 2004. gadā; ir saņemtas ziņas, ka viņš bijis iesaistīts pēcvēlēšanu protestu apspiešanā 2009. gadā.

                              23.3.2012.

                              77.

                                 JAFARI Reza

                              Dzimšanas datums: 1967. gads

                              Kopš 2012. gada Tiesnešu disciplinārtiesas padomnieks. “Komisijas noziedzīga satura noteikšanai tīmeklī” (struktūra, kas atbildīga par interneta vietņu un sociālo tīklu cenzūru) loceklis. Bijušais Speciālā kibernoziedzības apkarošanas dienesta vadītājs (no 2007. gada līdz 2012. gadam). Bija atbildīgs par vārda brīvības apspiešanu, tostarp arestējot, aizturot un veicot kriminālvajāšanu pret emuārrakstītājiem un žurnālistiem. Pret personām, kas aizturētas aizdomu dēļ par kibernoziegumiem, izturējās slikti, un tās pakļāva netaisnīgam tiesas procesam.

                              23.3.2012.

                              78.

                                 RESHTE- AHMADI Bahram

                              Tiesnesis parastās jurisdikcijas tiesā Teherānas ziemeļos. Bijušais Valsts prokuratūras pārraugs Teherānā. Teherānas provinces cietumu lietu biroja priekšnieka vietnieks. Bijušais Teherānas prokurora vietnieks (līdz 2013. gadam). Viņš vadīja Evin prokuratūru. Bija atbildīgs par to, ka cilvēktiesību aizstāvjiem un politieslodzītajiem tiek liegtas tiesības, tostarp apmeklējumi un citas ieslodzītajiem pienākošās tiesības.

                              23.3.2012.

                              79.

                                 RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf

                                 Evin cietuma priekšnieks, iecelts amatā 2012. gada vidū. Kopš viņa iecelšanas apstākļi cietumā ir pasliktinājušies, un ziņojumos minēts, ka pastiprinās slikta izturēšanās pret ieslodzītajiem. 2012. gada oktobrī deviņas ieslodzītās uzsāka bada streiku, protestējot pret to, ka tiek pārkāptas viņu tiesības, un pret cietumsargu vardarbīgo izturēšanos.

                              12.3.2013.

                              80.

                                 KIASATI Morteza

                                 Ahwaz revolucionārās tiesas tiesnesis, 4. nodaļa, piespriedis nāvessodu četriem arābu politiski ieslodzītajiem: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (trīs brāļi) un Ali Sharifi. Viņus apcietināja, spīdzināja un pakāra, neievērojot likumā paredzēto kārtību. Šie gadījumi un tas, ka netika ievērota likumā paredzētā kārtībā, ir minēti ANO īpašā referenta cilvēktiesību jautājumos Irānā 2012. gada 13. septembra ziņojumā, ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 22. augusta ziņojumā par Irānu.

                              12.3.2013.

                              81.

                                 MOUSSAVI, Seyed Mohammad Bagher

                                 Ahwaz revolucionārās tiesas tiesnesis, 2. nodaļa, 2012. gada 17. martā piesprieda nāvessodu pieciem arābu ieslodzītajiem no Ahwaz – Mohammad Ali Amouri, Hashem Sha'bani Amouri, Hadi Rashedi, Sayed Jaber Alboshoka un Sayed Mokhtar Alboshoka – par “darbībām, kas vērstas pret valsts drošību” un “naidīgumu pret Dievu”. 2013. gada 9. janvārī Irānas Augstākā tiesa spriedumu apstiprināja. Minētās piecas personas ilgāk kā gadu tika turētas apcietinājumā bez apsūdzības uzrādīšanas, spīdzinātas, un viņām tika izpildīts nāvessods, neievērojot likumā paredzēto kārtību.

                              12.3.2013.

                              82.

                                 SARAFRAZ, Mohammad (Dr.) (jeb Haj-agha Sarafraz)

                              Dzimšanas datums: aptuveni 1963. gads – Dzimšanas vieta: Teherāna. Dzīvesvieta: Teherāna. Darbavieta: IRIB un PressTV vadība, Teherāna

                              Irānas Islāma Republikas raidorganizācijas (IRIB) priekšsēdētājs. Bijušais IRIB World Service un Press TV vadītājs, atbildīgs par visiem lēmumiem, kas saistīti ar raidījumu programmu veidošanu. Cieši saistīts ar valsts drošības aparātu. Viņa vadībā Press TV kopā ar IRIB ir sadarbojusies ar Irānas drošības dienestiem un prokuroriem, lai pārraidītu vardarbīgi panāktas aizturēto atzīšanās, tostarp irāņu izcelsmes kanādiešu žurnālista un kinorežisora Maziar Bahari atzīšanos nedēļas raidījumā “Irāna šodien”. Neatkarīgais apraides regulators OFCOM piemēroja Press TV sodu GBP 100 000 apmērā par pārraidīto Bahari atzīšanos 2011. gadā, kas tika filmēta cietumā, uz Bahari izdarot spiedienu. Tādējādi Sarafraz ir saistīts ar tiesību pārkāpšanu attiecībā uz likumā paredzētu kārtību un taisnīgu tiesu.

                              12.3.2013.

                              83.

                                 JAFARI, Asadollah

                                 Mazandaran provinces prokurors, kurš ir atbildīgs par nelikumīgu apcietināšanu un tiesību pārkāpumiem pret bahājiešu (Baha'i) aizturētajiem no viņu sākotnējās apcietināšanas līdz ieslodzījumam vieninieku kamerās izlūkdienesta pagaidu aizturēšanas izolatorā. Ir dokumentēti seši konkrēti gadījumi, kad nav ievērota likumā paredzētā kārtība. Jafari ir bijis prokurors lietās, kas noslēgušās ar daudziem nāvessodiem, tostarp publiski izpildītiem.

                              12.3.2013.

                              85.

                                 HAMLBAR, Rahim

                                 Tabriz revolucionārās tiesas 1. nodaļas tiesnesis. Atbildīgs par bargiem spriedumiem attiecībā uz žurnālistiem, azerbaidžāņu etniskās minoritātes pārstāvjiem un strādnieku tiesību aktīvistiem, apsūdzot tos spiegošanā, pret valsts drošību vērstās darbībās, propagandā pret Irānas režīmu un apvainojumiem pret Irānas vadītāju. Viņa spriedumos daudzos gadījumos netika ņemta vērā likumā noteiktā kartība, un no aizturētajiem nepatiesu atzīšanos ieguva vardarbīgi. Liela apjoma lietā tika apsūdzēti 20 brīvprātīgie zemestrīces postījumu novākšanas darbos (pēc zemestrīces Irānā 2012. gada augustā), piespriežot tiem ieslodzījumu par mēģinājumiem palīdzēt zemestrīcē cietušajiem. Tiesa atzina darbiniekus vainīgus “sadarbībā grupā ar slepenu norunu veikt noziedzīgus nodarījumus pret valsts drošību”.

                              12.3.2013.

                              86.

                                 MUSAVI- TABAR, Seyyed Reza

                                 Shiraz revolucionārās prokuratūras vadītājs. Atbildīgs par nelikumīgu apcietināšanu un sliktu izturēšanos pret politiskajiem aktīvistiem, žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, bahājiešu (Baha'i) ticības piekritējiem un ieslodzītajiem dēļ savas pārliecības, kuru tiesības tika pārkāptas, kuri tika spīdzināti, pratināti un kuriem tika liegta pieeja juristu pakalpojumiem un, izskatot viņu lietas, netika ievērota likumā paredzēta kārtība. Musavi-Tabar parakstīja pavēles bēdīgi slavenajā Aizturēšanas centrā Nr. 100 (vīriešu cietumā), tostarp pavēli, ar ko uz trim gadiem vieninieka kamerā ieslodzīja bahājiešu (Baha'i) ticības dēļ apcietināto sievieti Raha Sabet.

                              12.3.2013.

                     Vienības

                              Nosaukums

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Iekļaušanas datums

                              1.

                              Organizētās noziedzības izmeklēšanas centrs (jeb Kibernoziedzības jautājumu birojs vai Kiberdrošības policija)

                              Atrašanās vieta: Teherāna, Irāna, interneta vietne – http://www.cyberpolice.ir

                              Irānas kiberdrošības policija, kas dibināta 2011. gada janvārī, ir Irānas Islāma republikas policijas atsevišķa nodaļa, un to vada Esmail Ahmadi-Moqaddam (iekļauts sarakstā). Ahmadi-Moqaddam uzsvēra, ka kiberdrošības policija apkaros pretrevolucionāros un disidentu grupējumus, kas 2009. gadā izmantojuši sociālos tīklus internetā, lai izraisītu protesta pasākumus pret prezidenta Mahmoud Ahmadinejad pārvēlēšanu. Kiberdrošības policija 2012. gada janvārī izdeva jaunas pamatnostādnes interneta kafejnīcām, pieprasot lietotājiem norādīt personas datus, kurus kafejnīcu īpašnieki saglabās sešus mēnešus, kā arī informāciju par to, kādas tīmekļa vietnes tika apmeklētas. Šajos noteikumos kafejnīcu īpašniekiem tiek prasīts arī uzstādīt slēgta tīkla novērošanas kameras un saglabāt ierakstus sešus mēnešus.
                              Ar šiem jaunajiem noteikumiem var tikt radīts tāds reģistrācijas žurnāls, kuru iestādes var izmantot, lai atklātu aktīvistus vai jebkuru citu personu, ko tās uzskata par apdraudējumu valsts drošībai. Irānas plašsaziņas līdzekļi 2012. gada jūnijā ziņoja, ka kiberdrošības policija sāks virtuālo privāto tīklu sagraušanu. 2012. gada 30. oktobrī kiberdrošības policija bez apcietināšanas ordera apcietināja emuārrakstītāju Sattar Beheshti par “darbībām sociālajos tīklos un Facebook, kas vērstas pret valsts drošību”. Savā emuārā Beheshti bija kritizējis Irānas valdību. 2012. gada 3. novembrīBeheshti tika atrasts miris savā cietuma kamerā, un tiek uzskatīts, ka kiberdrošības policijas amatpersonas viņu bija spīdzinājušas līdz nāvei.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1200/2013 ( 2013. gada 25. novembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Cozza di Scardovari (ACVN)]

text:
               26.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 315/74

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1200/2013
   (2013. gada 25. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Cozza di Scardovari (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu „Cozza di Scardovari”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums „Cozza di Scardovari” būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 25. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 170, 15.6.2013., 51. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.7. grupa.   Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

      ITĀLIJA
      Cozza di Scardovari (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1511 (2015. gada 10. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               11.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 237/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1511
   (2015. gada 10. septembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 10. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  187,4

                  MK

                  48,7

                  XS

                  49,2

                  ZZ

                  95,1

                  0707 00 05

                  MK

                  76,3

                  TR

                  116,3

                  XS

                  42,0

                  ZZ

                  78,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,1

                  ZZ

                  135,1

                  0805 50 10

                  AR

                  149,4

                  BO

                  135,7

                  CL

                  106,0

                  UY

                  113,3

                  ZA

                  143,5

                  ZZ

                  129,6

                  0806 10 10

                  EG

                  178,6

                  TR

                  130,4

                  ZZ

                  154,5

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  92,3

                  CL

                  146,0

                  NZ

                  147,8

                  US

                  168,8

                  ZA

                  122,0

                  ZZ

                  133,1

                  0808 30 90

                  AR

                  136,6

                  CL

                  100,0

                  TR

                  124,3

                  ZA

                  153,9

                  ZZ

                  128,7

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  79,0

                  TR

                  154,1

                  ZZ

                  116,6

                  0809 40 05

                  BA

                  51,4

                  MK

                  45,8

                  XS

                  61,9

                  ZZ

                  53,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.