title: Padomes Īstenošanas regula (ES) 2017/904 (2017. gada 29. maijs), ar kuru īsteno 9. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

text:
               29.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               LI 138/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/904
   (2017. gada 29. maijs),
   ar kuru īsteno 9. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005 (2005. gada 18. jūlijs), ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2005. gada 18. jūlijā Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 1183/2005.

               (2)

               Reaģējot uz vēlēšanu procesa kavēšanu un ar to saistītiem cilvēktiesību pārkāpumiem Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), Padome 2016. gada 12. decembrī pieņēma Regulu (ES) 2016/2230 (2). Padome 2017. gada 6. martā pieņēma secinājumus, kuros tā norādīja, ka ir ļoti norūpējusies par politisko situāciju KDR, ko izraisa 2016. gada 31. decembra iekļaujošās politiskās vienošanās īstenošanas bloķēšana, kā arī par drošības situāciju vairākos valsts reģionos, kur vērojama nesamērīga spēka pielietošana.

               (3)

               Ņemot vērā situācijas nopietnību KDR, Regulas (EK) Nr. 1183/2005 Ia pielikumā iekļautajam to personu un vienību sarakstam, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, būtu jāpievieno deviņas personas.

               (4)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1183/2005 Ia pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1183/2005 Ia pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 29. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. CARDONA

      (1)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

      (2)  Padomes Regula (ES) 2016/2230 (2016. gada 12. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (OV L 336, 12.12.2016., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Turpmāk minētās personas tiek pievienotas personu un vienību sarakstam, kas izklāstīts Regulas (EK) Nr. 1183/2005 Ia pielikumā.
      A.   Personas

                     Vārds, uzvārds

                     Identifikācijas informācija

                     Iekļaušanas pamatojums

                     Sarakstā iekļaušanas datums

                     “8.

                        Evariste Boshab, bijušais premjerministra vietnieks un iekšlietu un drošības ministrs

                     jeb Evariste Boshab Mabub Ma Bileng

                     Dzimšanas datums: 12.1.1956.
                     Dzimšanas vieta: Tete Kalamba (KDR).
                     Diplomātiskās pases numurs: DP 0000003 (derīguma termiņš: 21.12.2015. līdz 20.12.2020.).
                     Šengenas vīzas derīguma termiņš beidzies 5.1.2017.
                     KDR valstspiederīgais.

                     Pildot premjerministra vietnieka un iekšlietu un drošības ministra pienākumus no 2014. gada decembra līdz 2016. gada decembrim, Evariste Boshab bija oficiāli atbildīgs par policijas un drošības dienestu darbu un provinču gubernatoru darba koordinēšanu. Šajā amatā viņš bija atbildīgs par aktīvistu un opozīcijas pārstāvju arestiem, kā arī par nesamērīgu spēka pielietošanu, tostarp laikposmā no 2016. gada septembra līdz 2016. gada decembrim, atbildot uz demonstrācijām Kinshasa, kā rezultātā drošības dienesti nogalināja vai ievainoja lielu skaitu civiliedzīvotāju. Tādējādi Evariste Boshab bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi.

                     29.5.2017.

                     9.

                     Gédéon Kyungu Mutanga

                     Dzimšanas datums: aptuveni 1974. gads Tanganyika provincē.
                     KDR valstspiederīgais.

                     Būdams Bakata Katanga kaujinieku vadītājs laikposmā no 2011.līdz 2016. gadam, Gédéon Kyungu Mutanga bija iesaistīts smagu cilvēktiesību pārkāpumu un kara noziegumu izdarīšanā, piemēram, jo īpaši Katanga reģiona lauku apgabalos izvērstajos uzbrukumos civiliedzīvotājiem un viņu slepkavībās.

                        Gédéon Kyungu Mutanga šobrīd ir vadītājs bruņotai grupai, kas iesaistīta cilvēktiesību pārkāpumos Kasai provincē un atbalsta valdības spēkus cilvēktiesību pārkāpumu veikšanā. Tādējādi Gédéon Kyungu Mutanga ir bijis iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību aizskārumi vai pārkāpumi.

                     29.5.2017.

                     10.

                        Alex Kande Mupompa,Kasai Central provinces gubernators

                     jeb Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa.
                     Dzimšanas datums: 23.9.1950.;
                     Dzimšanas vieta: Kananga (KDR).
                     KDR pases numurs: OP 0024910 (derīguma termiņš: 21.3.2016. līdz 20.3.2021.);
                     Adrese: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Beļģija
                     KDR un Beļģijas valstspiederība.

                     Kā Kasai Central provinces gubernators, Alex Kande Mupompa ir atbildīgs par nesamērīgo spēka pielietošanu, vardarbīgajām represijām un ārpustiesas slepkavībām, ko no 2016. gada Kasai Central provincē turpina izdarīt drošības spēki un Kongo valsts policija (PNC), ieskaitot tiem piedēvēto Kamiuna Nsapu kaujinieku un civiliedzīvotāju nelikumīgu nogalināšanu Mwanza Lomba, Kasai Central provincē 2017. gada februārī.
                     Tādējādi Alex Kande Mupompa bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi.

                     29.5.2017.

                     11.

                        Jean-Claude Kazembe Musonda, bijušais Haut-Katanga provinces gubernators

                     Dzimšanas datums: 17.5.1963.;
                     Dzimšanas vieta: Kashobwe (KDR).
                     KDR valstspiederīgais.

                     Kā Haut Katanga provinces gubernators līdz 2017. gada aprīlim Jean-Claude Kazembe Musonda bija atbildīgs par nesamērīgu spēka pielietošanu un vardarbīgajām represijām, ko Haut Katanga provincē pastrādāja drošības spēki un PNC, tostarp laikposmā no 2016. gada 15. līdz 31. decembrim, kad, reaģējot uz protestiem Lubumbashi, drošības dienestu, tostarp PNC aģentu pielietoto nāvējošo spēku rezultātā tika nogalināti 12 civiliedzīvotāji un 64 tika ievainoti.
                     Tādējādi Jean-Claude Kazembe Musonda bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi.

                     29.5.2017.

                     12.

                        Lambert Mende, saziņas un plašsaziņas līdzekļu ministrs un valdības runaspersona

                     jeb Lambert Mende Omalanga

                     Dzimšanas datums: 11.2.1953.
                     Dzimšanas vieta: Okolo (KDR).
                     Diplomātiskās pases numurs: DB0001939 (izdota 4.5.2017., derīga līdz 3.5.2022.).
                     KDR valstspiederīgais.

                     Būdams saziņas un plašsaziņas līdzekļu ministrs kopš 2008. gada, Lambert Mende ir atbildīgs par KDR īstenoto represīvo plašsaziņas līdzekļu politiku, kura pārkāpj vārda un informācijas brīvību un kavē konsensu un miermīlīgu risinājumu virzībā uz vēlēšanām KDR. 2016. gada 12. novembrī viņš pieņēma dekrētu, ar ko tiek ierobežotas ārvalstu plašsaziņas līdzekļu iespējas veikt apraidi KDR.
                     Pārkāpjot politisko vienošanos, kas 2016. gada 31. decembrī tika panākta starp prezidenta vairākuma un opozīcijas partijām, kopš 2017. gada maija apraidi nav varējuši atsākt vairāki plašsaziņas līdzekļi.
                     Tādējādi, pildot saziņas un plašsaziņas līdzekļu ministra pienākumus, Lambert Mende ir atbildīgs par to, ka virzībā uz vēlēšanām KDR tiek kavēta konsensa un miermīlīga risinājuma panākšana, tostarp īstenojot vardarbības aktus, represijas vai kūdot uz vardarbību, vai graujot tiesiskumu.

                     29.5.2017.

                     13.

                        Muhindo Akili Mundos, FARDC 31. brigādes komandieris

                     jeb Charles Muhindo Akili Mundos;
                        Charles Muhindo Akilimani Mundos.

                     Dzimšanas datums: 10.11.1972.
                     Dzimšanas vieta: Kirotse (KDR).
                     Militārās ID apliecības numurs: 1-72-96-80384-52.
                     KDR valstspiederīgais.

                        Muhindo Akili Mundos bija operācijas “Sukola I”
                        FARDC komandieris ar atbildību par militārajām operācijām, kas no 2014. gada augusta līdz 2015. gada jūnijam tika vērstas pret ADF. Viņš no vietējas bruņotas grupas ir savervējis un ekipējis bijušos kaujiniekus, lai tie piedalītos ārpustiesas nogalināšanā un masveida slepkavībās, kas tika sāktas 2014. gada oktobrī.
                     Tādējādi Muhindo Akili Mundos bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi.

                     29.5.2017.

                     14.

                     Brigādes ģenerālis Eric Ruhorimbere, 21. militārā reģiona (Mbuji-Mayi) komandiera vietnieks

                     jeb Eric Ruhorimbere Ruhanga; Tango Two; Tango Deux.
                     Dzimšanas datums: 16.7.1969.
                     Dzimšanas vieta: Minembwe (KDR).
                     Militārās ID apliecības numurs: 1-69-09-51400-64.
                     KDR valstspiederīgais.

                     Būdams 21. militārā reģiona komandiera vietnieks kopš 2014. gada 18. septembra, Eric Ruhorimbere bija atbildīgs par FARDC spēku īstenoto nesamērīga spēka pielietošanu un ārpustiesas slepkavībām, kas jo īpaši tika vērsts pret Nsapu kaujiniekiem un sievietēm un bērniem.
                     Tādējādi Eric Ruhorimbere bija iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi.

                     29.5.2017.

                     15.

                        Ramazani Shadari, premjerministra vietnieks un iekšlietu un drošības ministrs

                     jeb Emmanuel Ramazani Shadari Mulanda; Shadary

                     Dzimšanas datums: 29.11.1960.
                     Dzimšanas vieta: Kasongo (KDR).
                     KDR valstspiederīgais.

                     Kā premjerministra vietnieks un iekšlietu un drošības ministrs no 2016. gada 20. decembra Ramazani Shadari ir oficiāli atbildīgs par policijas un drošības dienestu darbu un provinču gubernatoru darba koordinēšanu. Šajā postenī viņš ir atbildīgs par nesenajiem aktīvistu un opozīcijas pārstāvju arestiem, kā arī par nesamērīgu spēka pielietošanu, kas tiek īstenota kopš viņa iecelšanas amatā, piemēram, vardarbīgo vēršanos pret Bundu Dia Kongo (BDK) kustības dalībniekiem Kongo Central provincē, 2017. gada janvārī un februārī Kinshasa izvērstajām represijām un nesamērīga spēka pielietošanu un vardarbīgajām represijām Kasai provincēs.
                     Tādējādi, pildot amata pienākumus, Ramazani Shadari ir iesaistīts tādu darbību plānošanā, vadīšanā vai izdarīšanā KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi.

                     29.5.2017.

                     16.

                        Kalev Mutondo, valsts izlūkošanas dienesta (ANR) vadītājs (formāli galvenais pārvaldnieks)

                     jeb Kalev Katanga Mutondo, Kalev Motono, Kalev Mutundo, Kalev Mutoid, Kalev Mutombo, Kalev Mutond, Kalev Mutondo Katanga, Kalev Mutund.

                     Dzimšanas datums: 3.3.1957.
                     Pases numurs: DB0004470 (izsniegta: 8.6.2012. derīguma termiņš: 7.6.2017.

                     Kā ilglaicīgs valsts izlūkošanas dienesta (ANR) vadītājs Kalev
                        Mutondo ir iesaistīts patvaļīgajos opozīcijas pārstāvju, pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un citu personu arestos, aizturēšanā un nežēlīgas izturēšanās gadījumos un ir atbildīgs par tiem. Tādējādi viņš ir grāvis tiesiskumu un kavējis uz konsensu balstīta miermīlīga risinājuma panākšanu virzībā uz vēlēšanām KDR, kā arī plānojis vai vadījis tādas darbības KDR, kuras ir smagi cilvēktiesību pārkāpumi.

                     29.5.2017.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1975 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013

text:
               10.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/23

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1975
   (2015. gada 8. jūlijs),
   ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 50. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Dalībvalstīm ir jāziņo par pārkāpumiem atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 48. panta 3. punktam un saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/1971 (2) noteikumiem.

               (2)

               Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā tādā pašā veidā neatkarīgi no fonda, ko izmanto, lai sasniegtu mērķus, kā dēļ tas ir izveidots. Šajā nolūkā Regula (ES) Nr. 1306/2013, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (3), (ES) Nr. 223/2014 (4) un (ES) Nr. 514/2014 (5) pilnvaro Komisiju pieņemt noteikumus par ziņošanu par pārkāpumiem. Lai nodrošinātu, ka attiecībā uz visiem fondiem, kurus reglamentē minētās regulas, tiek piemēroti vienādi noteikumi, šajā regulā ir jāiekļauj tādi paši noteikumi kā Komisijas Īstenošanas regulās (ES) 2015/1974 (6), (ES) 2015/1976 (7) un (ES) 2015/1977 (8).

               (3)

               Lai nodrošinātu pārkāpumu gadījumu efektīvu analīzi un vispārējo pārvaldību, dalībvalstīm ir regulāri un savlaicīgi jāiesniedz Komisijai attiecīgā informācija par konstatētajiem pārkāpumiem. Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, ir jānosaka vienoti nosacījumi minētās informācijas iesniegšanai, jo īpaši par tās biežumu un formātu.

               (4)

               Lai novērstu to, ka pārkāpums rada sekas ārpus ziņotājas dalībvalsts teritorijas, minētajai dalībvalstij būtu nekavējoties par jebkādu šādu pārkāpumu jāziņo Komisijai.

               (5)

               Lai pilnībā izmantotu priekšrocības, kas izriet no elektronisko līdzekļu izmantošanas informācijas apmaiņai, vienlaikus saglabājot datu apmaiņas drošību, dalībvalstīm būtu jāizmanto īpaši tam paredzētā Pārkāpumu pārvaldības sistēma (IMS), kas nodrošināta Informācijas sistēmas krāpšanas apkarošanai platformā, kuru izveidojusi Komisija.

               (6)

               Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, lai datu nosūtīšana Pārkāpumu pārvaldības sistēmā tiktu veikta drošā veidā, ievērojot informācijas pieejamību, integritāti, autentiskumu un konfidencialitāti un.

               (7)

               Lai nodrošinātu paziņotās informācijas salīdzināmību, ziņošanā par pārkāpumiem kā vienīgā valūta ir jāizmanto euro. Dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu, ir jānosaka maiņas kurss, kas jāizmanto, lai konvertētu attiecīgās summas euro, un maiņas kurss, ko jāizmanto, lai konvertētu izdevumus, kuri nav reģistrēti maksājumu aģentūras grāmatojumos.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas, kura tika izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 116. pantu, sniegto atzinumu.

               (9)

               Tā kā maksājumi saistībā ar attiecīgajiem fondiem jau ir veikti un varētu notikt pārkāpumi, šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro nekavējoties. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets
   Šajā regulā noteikts ziņošanas par Regulas (ES) Nr. 1306/2013 48. panta 3. punktā minētajiem pārkāpumiem biežums un formāts.
   2. pants
   Ziņošanas par pārkāpumiem biežums
   1.   Divu mēnešu laikā pēc katra ceturkšņa beigām dalībvalstis Komisijai nosūta sākotnējo ziņojumu par pārkāpumiem, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2015/1971 3. pantā.
   2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai Deleģētās regulas (ES) 2015/1971 4. pantā minēto papildu ziņojumu, cik ātri vien iespējams pēc attiecīgās informācijas iegūšanas.
   3.   Dalībvalsts nekavējoties ziņo Komisijai par visiem pārkāpumiem, kas ir atklāti vai, iespējams, notikuši, norādot jebkuras citas attiecīgās dalībvalstis, ja ir bažas, ka pārkāpumiem varētu būt sekas ārpus tās teritorijas.
   3. pants
   Ziņošanas formāts
   Deleģētās regulas (ES) 2015/1971 3. un 4. pantā minēto informāciju nosūta elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto Pārkāpumu pārvaldības sistēmu.
   4. pants
   Euro izmantošana
   1.   Dalībvalstu paziņotās summas izsaka euro.
   2.   Dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu līdz datumam, kad tiek iesniegts ziņojums saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/1971 3. panta 2. punktu, konvertē summas no valsts valūtas uz euro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 105. un 106. pantu. Ja izdevumi nav reģistrēti maksājumu aģentūras grāmatojumos, izmanto visjaunāko ikmēneša norēķinu maiņas kursu, ko Komisija elektroniski publicējusi sākotnējā ziņojuma brīdī.
   5. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 8. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 8. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/1971, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 ar īpašiem noteikumiem par ziņošanu par pārkāpumiem attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un ar ko atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1848/2006 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 6. lappusi).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

      (6)  Komisijas 2015. gada 8. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/1974, ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 20. lappusi).

      (7)  Komisijas 2015. gada 8. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/1976, ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 26. lappusi).

      (8)  Komisijas 2015. gada 8. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/1977, ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 29. lappusi).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/532 (2016. gada 30. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Huile d'olive d'Aix-en-Provence (ACVN))

text:
               6.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/532
   (2016. gada 30. marts),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Huile d'olive d'Aix-en-Provence (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Huile d'olive d'Aix-en-Provence, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2036/2001 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Huile d'olive d'Aix-en-Provence (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 30. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2001. gada 17. oktobra Regula (EK) Nr. 2036/2001, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 275, 18.10.2001., 9. lpp.).

      (3)  OV C 372, 10.11.2015., 4. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 152/2012 ( 2012. gada 21. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               22.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 49/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 152/2012
   (2012. gada 21. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 21. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  113,8

                  JO

                  78,3

                  MA

                  78,0

                  TN

                  92,8

                  TR

                  101,5

                  ZZ

                  92,9

                  0707 00 05

                  JO

                  134,1

                  MA

                  94,2

                  TR

                  172,3

                  ZZ

                  133,5

                  0709 93 10

                  MA

                  75,1

                  TR

                  136,9

                  ZZ

                  106,0

                  0805 10 20

                  EG

                  48,7

                  IL

                  73,3

                  MA

                  50,7

                  TN

                  49,9

                  TR

                  74,9

                  ZZ

                  59,5

                  0805 20 10

                  IL

                  135,4

                  MA

                  85,6

                  ZZ

                  110,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  83,5

                  IL

                  112,4

                  MA

                  99,2

                  TR

                  72,8

                  ZZ

                  92,0

                  0805 50 10

                  EG

                  74,4

                  TR

                  53,2

                  ZZ

                  63,8

                  0808 10 80

                  CA

                  136,5

                  CL

                  98,4

                  CN

                  98,3

                  MK

                  29,3

                  US

                  153,8

                  ZZ

                  103,3

                  0808 30 90

                  AR

                  104,6

                  CL

                  79,3

                  CN

                  75,0

                  US

                  113,9

                  ZA

                  98,8

                  ZZ

                  94,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 167/2011 ( 2011. gada 21. februāris ), ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro dažu tāda polietilēntereftalāta veidu importam, kura izcelsme inter alia ir Korejas Republikā

text:
               24.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 49/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 167/2011
   (2011. gada 21. februāris),
   ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro dažu tāda polietilēntereftalāta veidu importam, kura izcelsme inter alia ir Korejas Republikā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007 (2) piemērots dažu tāda polietilēntereftalāta veidu importam, kura izcelsme cita starpā ir Korejas Republikā (“Dienvidkoreja”). Korejas uzņēmumiem, kuriem noteikts individuālais maksājums, spēkā esošais maksājums ir nulles apmērā. Atlikušais maksājums ir EUR 148,3 par tonnu.

         2.   Pārskatīšanas pieprasījums

               (2)

               Pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza PlasticsEurope Polietilēntereftalāta (PET) ražotāju komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv septiņus Savienības ražotājus.

               (3)

               Pieprasījums skāra vienīgi dempinga pārbaudi attiecībā uz ražotāju eksportētāju KP Chemical Group, kurā ietilpst Honam Petrochemicals Corp. un KP Chemical Corp. (“KP Chemical Group”), kā arī dažus kaitējuma aspektus.

               (4)

               Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus, ka turpmāka pasākuma piemērošana uzņēmumam KP Chemical Group pašreizējā nulles līmenī vairs nav pietiekama, lai neitralizētu pašreizējo kaitējumu izraisošo dempingu.

         3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (5)

               Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempinga un dažu kaitējuma aspektu pārbaudi saistībā ar uzņēmumu KP Chemical Group.

         4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (6)

               Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir polietilēntereftalāts, kura viskozitātes koeficients ir 78 ml/g vai augstāks saskaņā ar ISO standartu 1628-5, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Dienvidkorejā (“attiecīgais ražojums”).

               (7)

               Attiecīgajam ražojumam, ražojumam, ko pārdod Korejas iekšzemes tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         5.   Personas, uz kurām attiecas pārskatīšana

               (8)

               Par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja ražotājam eksportētājam, eksportētājvalsts pārstāvjiem, Savienības ražotājiem un pieprasījuma iesniedzējam. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pārskatīšanas sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (9)

               Komisija nosūtīja anketas ražotājam eksportētājam un Savienības ražošanas nozarei un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos: KP Chemical Corp. Dienvidkorejā, Honam Petrochemicals Corp Dienvidkorejā, Novapet SA Spānijā, Equipolymers Srl Itālijā, UAB Orion Global PET (Indorama) Lietuvā, UAB Indorama Polymers Europe Lietuvā, UAB Neo Group Lietuvā, La Seda de Barcelona, S.A. Spānijā un M&G Polimeri Italia SpA Itālijā.

         6.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (10)

               Dempinga izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”).

         B.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

               (11)

               Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms noteica, vai KP Chemical Group pārdotā attiecīgā ražojuma kopējais apjoms iekšzemes tirgū ir bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu iekšzemes tirgū pārdotos daudzumus uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no kopējā daudzuma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka KP Chemical Group attiecīgo ražojumu, kas uzskatāms par viendabīgu ražojumu un nav sadalāms pa dažādiem ražojuma veidiem, kopumā bija pārdevis reprezentatīvos daudzumos iekšzemes tirgū.

               (12)

               Turklāt tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas apjoma daļu iekšzemes tirgū. Tika konstatēts, ka parastajā tirdzniecības apritē ir bijuši pietiekami lieli pārdošanas apjomi, tāpēc normālo vērtību noteica, izmantojot rentablo pārdošanas apjomu faktisko cenu iekšzemes tirgū.

               (13)

               Attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t. i., pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo eksporta cenu.

               (14)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja cenas.

               (15)

               Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību. Korekcijas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, banku komisijas maksām, iepakošanas un kredīta izmaksām tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.

               (16)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts iepriekš.

               (17)

               Šādi aprēķinātā dempinga starpība, kas izteikta procentos no Savienības brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu samaksas, ir mazāka par 2 %, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu to uzskata par minimālu.

         C.   APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS

               (18)

               Tāpat kā iepriekšējā starpposma pārskatīšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (EK) Nr. 192/2007, pašreizējā starpposma pārskatīšanā tika konstatēts, ka dempinga starpība attiecībā uz KP Chemical Group ir minimālā līmenī.

               (19)

               Nebija nekādu norāžu, kas liecinātu, ka šī minimālā starpība būs īslaicīga, jo tika konstatēts, ka uzņēmumam KP Chemical Group ir ļoti liels jaudas izmantojums (gandrīz 100 %). Turklāt minētais uzņēmums nav ieplānojis palielināt ražošanas jaudu Dienvidkorejā. KP Chemical Group ir iegādājies ražotni Savienībā un drīzāk samazinās eksporta apjomus no Dienvidkorejas.

               (20)

               Tāpēc apstākļus, pēc kuriem šajā izmeklēšanā ir aprēķināta dempinga starpība, var uzskatīt par ilgstošiem.

         D.   PĀRSKATĪŠANAS IZBEIGŠANA

               (21)

               Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, pašreizējā pārskatīšana ir jābeidz, negrozot KP Chemical Group piemērojamā maksājuma līmeni. Šajos apstākļos kaitējuma aspekti vairs nav jāaplūko.

         E.   INFORMĀCIJAS PAZIŅOŠANA

               (22)

               Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts izbeigt šo daļējo starpposma pārskatīšanu. Visām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes. No Savienības ražošanas nozares tika saņemtas piezīmes, tomēr tās nebija tādas, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekš minētie secinājumi.

         F.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

               (23)

               Tādēļ šī pārskatīšana ir jāizbeidz, negrozot Regulu (EK) Nr. 192/2007,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigta daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami dažu tāda polietilēntereftalāta veidu importam, kura izcelsme inter alia ir Korejas Republikā, negrozot spēkā esošos pasākumus.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 21. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.

      (3)  OV C 47, 25.2.2010., 24. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1032/2012 ( 2012. gada 26. oktobris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Ciliegia di Vignola (AĢIN))

text:
               8.11.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1032/2012
   (2012. gada 26. oktobris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ciliegia di Vignola (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu (1) aizsardzību un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Ciliegia di Vignola ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 26. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 52, 22.2.2012., 17. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      ITĀLIJA

         Ciliegia di Vignola (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 309/2014 ( 2014. gada 20. marts ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Aceite de la Comunitat Valenciana (ACVN)]

text:
               27.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 91/9

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 309/2014
   (2014. gada 20. marts)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Aceite de la Comunitat Valenciana (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu „Aceite de la Comunitat Valenciana”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums „Aceite de la Comunitat Valenciana” būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums „Aceite de la Comunitat Valenciana” (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums identificē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas „Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) II pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 20. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 276, 25.9.2013., 9. lpp.

      (3)  Komisijas 2006. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 1898/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 369, 23.12.2006., 1. lpp.).


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1269/2012 ( 2012. gada 21. decembris ), ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu arī Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu importu

text:
               28.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 357/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1269/2012
   (2012. gada 21. decembris),
   ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu arī Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu importu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums 24,1 % apmērā importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem Krievijā, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem Krievijā noteica atlikušo maksājuma likmi 35,8 % apmērā. Galīgais antidempinga maksājums, kas grupai noteikts, pamatojoties uz notiekošo pārskatīšanas izmeklēšanu, OAO TMK (“TMK Grupa” vai “pieteikuma iesniedzējs”), kuras sastāvā ir OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works, bija 35,8 %, proti, atlikusī maksājuma likme.

               (2)

               Ar Regulu (EK) Nr. 812/2008 (3) Padome pēc starpposma pārskatīšanas uzsākšanas, kuru pieprasījusi TMK Grupa saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“pārskatīšanas izmeklēšana”), noteica jaunu TMK Grupai piemērojamu galīgu antidempinga maksājumu konkrētu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam 27,2 % apmērā.

               (3)

               Pēc termiņbeigu pārskatīšanas (“termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012 (4) saglabāja pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 bija noteikti Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam.

               (4)

               Tādēļ pašlaik spēkā esošie pasākumi ir tie, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012. TMK Grupai, kuras sastāvā ir OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works, piemēro antidempinga maksājumu 27,2 % apmērā.

         1.2.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (5)

               Komisija 2011. gada 14. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (5) informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam.

               (6)

               Šī pārskatīšana, kas attiecās vienīgi uz dempinga izpēti, tika sākta pēc TMK Grupas iesniegta pamatota pieprasījuma. Pieprasījumā iesniedzējs minēja pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kaitējumu radošu dempingu, vairs nav vajadzīga.

         1.3.   Iesaistītās personas

               (7)

               Par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

               (8)

               Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam, kas noteiktajā termiņā sniedza atbildi.

               (9)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga līmeni. Pārbaudes apmeklējumus veica pieteikuma iesniedzēja telpās un tā saistītajos tirdzniecības uzņēmumos ZAO TMK Trade House (Maskava), TMK Warehouse Complex LLC (Litkarino), TMK Europe GmbH (Ķelne), TMK Italia s.r.l. (Leko) un TMK Global S.A. (Ženēva).

         1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (10)

               Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra periodu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (11)

               Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā definēts Īstenošanas regulā (ES) Nr. 585/2012, ar kuru tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, t. i., konkrēti Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadi vai caurules (BCC), kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalentā vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulu un ķīmisko analīzi (6), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (“attiecīgais ražojums” vai “BCC”).

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (12)

               Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, arī pašreizējā izmeklēšana apstiprināja, ka Krievijā ražotajam un uz Savienību eksportētajam ražojumam, Krievijas iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un Savienības ražotāju ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGS

   3.1.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

   3.1.1.   Normālā vērtība

               (13)

               Pārdošana iekšējā tirgū tika veikta, izmantojot saistītos uzņēmumus ZAO TMK Trade House un TMK Warehouse, kas BCC ražojumu pārdod tālāk neatkarīgiem pircējiem Krievijā.

               (14)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka visiem ražotājiem eksportētājiem iekšzemes pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi.

               (15)

               Pēc tam tika pārbaudīts, vai katrs līdzīgā ražojuma veids, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū, ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja PIP laikā kopējais attiecīgā veida ražojumu apjoms, ko pieprasījuma iesniedzējs pārdevis neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā uz Savienību eksportētā salīdzināmā ražojuma veida pārdošanas apjoma.

               (16)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu pēc tam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida, kas pārdots reprezentatīvā apjomā, iekšzemes pārdošana ir uzskatāma par notikušu parastos tirdzniecības apstākļos. To pārbaudīja, katram eksportētā attiecīgā ražojuma veidam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nosakot rentablo iekšzemes pārdošanas darījumu īpatsvaru ar neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.

               (17)

               Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza to izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienas vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā to, vai minētā pārdošana bijusi rentabla.

               (18)

               Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienas vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu, ņemot vērā tikai rentablos iekšzemes pārdošanas apjomus PIP attiecīgajam ražojuma veidam.

               (19)

               Normālā vērtība nereprezentatīvajiem ražojuma veidiem (t. i., tiem veidiem, kuru iekšzemes pārdošanas apjoms veidoja mazāk nekā 5 % no eksporta pārdevumiem uz Savienību vai kurus iekšzemes tirgū vispār nepārdeva) tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja pārdošana iekšzemes tirgū bija notikusi, attiecīgajiem ražojuma veidiem tika izmantota peļņa no darījumiem parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū pa ražojuma veidiem. Ja ražojums iekšējā tirgū netika pārdots, tika izmantota vidējā peļņa.

               (20)

               Attiecībā uz ražošanas izmaksām, jo īpaši enerģijas izmaksām attiecībā uz gāzi, tika pārbaudīts, vai ražotāju eksportētāju maksātās gāzes cenas saprātīgi atspoguļo ar gāzes ražošanu un sadali saistītās izmaksas.

               (21)

               Konstatēja, ka ražotāju eksportētāju maksātās gāzes iekšzemes cenas ir aptuveni viena trešā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecina, ka iekšzemes gāzes cenas Krievijā bijušas regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos dabasgāzes tirgos. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. Gadījumā, ja nebija pieejamas pietiekami reprezentatīvas, neizkropļotas gāzes cenas attiecībā uz Krievijas iekšējo tirgu, korekcijas saskaņā ar 2. panta 5. punktu tika veiktas, balstoties uz informāciju no citiem attiecīgajiem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, pārdodot to eksportam uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus), koriģējot tās atbilstoši vietējām sadales izmaksām. Waidhaus – lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas samērīgi atspoguļo izmaksas – var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē.

               (22)

               Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa iebilda, ka gāzes cenas koriģēšana esot pretrunā pamatregulas 2. panta 5. punktam un PTO AD Nolīguma 2.2.1.1. punktam. Kā minēts 21. apsvērumā, konstatēja, ka TMK Grupas maksātās gāzes iekšzemes cenas ir aptuveni viena trešdaļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. TMK Grupas iebildums tika uzskatīts par nepamatotu un pierādījumu trūkuma dēļ noraidīts.

         3.1.2.   Eksporta cena

               (23)

               Jāmin tas, ka par dažiem attiecīgā ražojuma eksportētajiem daudzumiem TMK Grupa nav sniegusi informāciju, uzskatīdama, ka šīs BCC neietilpst izmeklēšanas darbības jomā. Ražojuma, par kuru uzskatīts, ka tas neietilpst ražojuma darbības jomā, paraugu šķērsgriezumi pirms un pēc tālākas apstrādes tika uzrādīti Komisijas dienestiem pārbaudes apmeklējumu laikā, taču tos nevar uzskatīt par neapstrīdamiem pierādījumiem.

               (24)

               Izpētot šo jautājumu, tika noskaidrots, ka minētās BCC ietilpst ražojuma darbības jomā. Tādēļ attiecīgie eksporta darījumi tika ņemti vērā dempinga aprēķinos.

               (25)

               2012. gada 9. novembra uzklausīšanā, ko vadīja uzklausīšanas amatpersona, TMK Grupa norādīja, ka tā galvenokārt vēlas apspriest klasifikācijas jautājumu, kas minēts informācijas paziņošanas dokumentā un kura dēļ pēc tās domām tās antidempinga starpība palielinājusies par apmēram 13–14 %. TMK Grupa pauda izbrīnu par to, ka minētie ražojumi tika uzskatīti par ietilpstošiem izmeklēšanas darbības jomā un atkārtoti minēja, ka par šiem eksportētajiem daudzumiem nav sniegta informācija, jo šie ražojumi ir cauruļu sagataves, nevis caurules, un tādēļ pēc tās domām tie neietilpst ražojuma darbības jomā. Tā turklāt norādīja, ka šo jautājumu Komisijas dienesti ļoti īsi pētījuši pārbaudes apmeklējuma laikā. Šajā ziņā jāmin, ka TMK Grupa pati kādā 2012. gada 31. augusta iesniegumā rakstīja, ka “jautājums, vai cauruļu sagataves, kas atbilst KN kodam 7304 59 10, būtu jāiekļauj izmeklēšanas darbības jomā, tika pamatīgi pētīts izmeklēšanas laikā”. Patiesībā gan Eiropas tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejai (“ESTA”), gan TMK Grupai vairākas reizes ir bijusi laba iespēja izteikt viedokli par šo jautājumu. Turklāt jāmin, ka Komisijas dienesti ar TMK saistītiem importētājiem pieprasīja aizpildīt anketas pielikumu un pārbaudes apmeklējumā saņemto informāciju pārbaudīja, lai savāktu visu nepieciešamo informāciju. Apgalvojums, ka šo jautājumu Komisijas dienesti “īsi” pētījuši pārbaudes apmeklējuma laikā un ka minētie ražojumi tikuši uzskatīti par ietilpstošiem ražojuma darbības jomā, ir nepareizs un tādēļ tika noraidīts.

               (26)

               Vēl TMK Grupa norādīja, ka šo eksporta daudzumu iekļaušana bijusi neatļauta un nepamatota, jo Komisijas dienesti nav spējuši pierādīt, ka caurules nav neapstrādātas, un secinājumi, kas šīs cauruļu sagataves ir pusfabrikāti (jeb daļēji apstrādāti ražojumi), nav pamatoti.

               (27)

               Pirmkārt jāatgādina, ka ražojumi, kurus klasificē ar KN kodu 7304 39 10 un 7304 59 10, ir “dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju cauruļvadi, caurules un dobie profili”, kas ir “neapstrādāti, taisni un ar vienmērīgu sieniņu biezumu, izmantošanai galvenokārt cita šķērsgriezuma un sieniņu biezuma cauruļvadu un cauruļu un ražošanā”. Apakšpozīciju 7304 39 10 un 7304 59 10 skaidrojumos norādīts, ka pie tām pieder “bezšuvju tērauda caurules, ko iegūst caurkalšanā un karstajā velmēšanā vai caurkalšanā un karstajā stiepšanā; tās parasti sauc par sagatavēm. Tās ir paredzētas cita šķērsgriezuma un sieniņu biezuma cauruļu izgatavošanai ar mazākām izmēru pielaidēm. To gali ir apgriezti vai gludapgriezti, bet citādi tās ir neapstrādātas. To ārējā un iekšējā virsma ir nelīdzena un nespīdīga. Tās nav ne eļļotas, ne pārklātas ar cinku, ne lakotas”. Ievērojot TMK Grupas un ESTA minētos apsvērumus un pamatojoties uz virkni dokumentu, kas iegūti pārbaudes apmeklējumu laikā (pircēju pasūtījumi un specifikācijas, starpuzņēmumu līgumi, saistītu importētāju izdoti rēķini, ISO 9809-1 standarta apraksts), šīs caurules patiesi ir pusfabrikāti tādā ziņā, ka tām ir jāatbilst konkrētām prasībām un specifikācijām, piemēram, “augstākās kvalitātes (SS) karsti apstrādātas caurules cilindriem, no 34CrMo4 tipa tērauda, atbilstoši UNI EN 10083-1 un DIN 1629, atkvēlinātas un gludapgrieztas, ar pasūtījumā noteiktajiem izmēriem”. Turklāt citas prasības, kas minētas pircēju pasūtījumos un specifikācijās, piemēram, “ultraskaņas testēšana, lai noteiktu iespējamus trūkumus, biezuma pārbaude, apaļās formas un taisnuma pārbaude” arī liecina par to, ka ar šīm caurulēm veikta plašāka apstrāde, kas nav raksturīga sagatavēm.

               (28)

                  TMK Grupa iebilda, ka tādas iezīmes kā “atkvēlināts” un “gludapgriezts” nav minētas attiecīgo KN kodu un paskaidrojošās piezīmes tekstā, ar kura palīdzību nosaka, vai caurule ir neapstrādāta. Šajā ziņā jāmin, ka nodaļu tekstos un attiecīgajās paskaidrojošajās piezīmēs ne vienmēr ir nosauktas visas attiecīgo ražojumu raksturiezīmes. Attiecībā uz tādiem ražojumiem kā šie, kuriem ir dažādu preču veidu raksturiezīmes, klasifikācija ir atkarīga no importēto preču svarīgākajām iezīmēm. Tādēļ, lai gan redzams, ka šīs iezīmes nav starp attiecīgo KN kodu un skaidrojumu tekstā minētajiem kritērijiem, tām tomēr ir nozīme, lai noteiktu to, vai ražojumus var uzskatīt par “neapstrādātiem” un tādējādi ietilpstošiem KN kodu 7304 39 10 un 7304 59 10 darbības jomā.

               (29)

                  TMK Grupa arī apgalvoja, ka minētās caurules nav atlaidinātas, jo tās netika termiski apstrādātas, kā norādīts velmētavas testa sertifikātos. Šajā sakarā jānorāda, ka klienta iepirkuma specifikācijas satur pretrunīgu informāciju, jo tajās minēta ražojuma termiskā apstrāde. Atsauce uz minētajām iepirkuma specifikācijām ir izdarīta citos dokumentos, piemēram, ražotāja deklarācijā, ko izdevusi TMK Grupa, un līgumu specifikācijās, ko parakstījusi TMK Grupa un ar to nesaistīts pircējs.

               (30)

               Vēl jāmin tas, ka iepriekš minētajos starpuzņēmumu līgumos, ko TMK Grupa bija iesniegusi pārbaudes apmeklējumu laikā, minētie ražojumi sākotnēji bija klasificēti ar citu KN kodu (uz kuru pasākumi attiecas) un pēc tam tika pārvietoti uz citu KN kodu, uz kuru pasākumi neattiecas (arī izmeklēšanas periodā), lai gan, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pircēju pasūtījumi un ražojumu specifikācijas nebija mainījušies. TMK Grupa iebilda, ka šīs KN koda izmaiņas ir nebūtiskas, jo saskaņā ar piemērojamajiem muitas klasifikācijas noteikumiem nozīmīgs ir vienīgi preču objektīvais raksturojums laikā, kad tos importē Savienībā. Lai gan preču objektīvais raksturojums to importēšanas laikā Savienībā ir nozīmīgs elements, TMK Grupa nenoliedz, ka iepriekš klasificējusi ražojumus ar citu KN kodu, uz kuru pasākumi attiecas, un pēc tam veikusi izmaiņas klasificēšanā, lai gan izmaiņas ražojumu specifikācijās nebija notikušas. Tas uzskatāms par vienu no elementiem, kas liek secināt, ka attiecīgie ražojumu veidi ietilpst izmeklēšanas darbības jomā.

               (31)

               Vēl jāmin, ka nesaistīto pircēju iepirkuma specifikācijas skaidri norādīja uz pusfabrikātiem, nevis uz sagatavēm. Par iepriekšminēto TMK Grupa iebilda, ka muitas klasifikācijas nolūkiem ir pilnīgi nesvarīgi, kā ražojumu apraksta pircējs. Atbildot uz to, jāsaka, ka pircēja izdarītajam ražojuma aprakstam tomēr ir sava nozīme, jo pircējs pasūtījuma veikšanas brīdī noteikti ir informēts par ražojumam piemērojamajām prasībām. Tādēļ apgalvojums, ka pircēja apraksts ir pilnīgi nesvarīgs, ir apšaubāms.

               (32)

               Secinot var teikt, ka pusfabrikāta bezšuvju tērauda caurulēm, kas ražotas karstajā apstrādē un ko pērk šādu cilindru ražošanai, ir jāatbilst sīkām tehniskām/kvalitātes/izmēru prasībām. Šīs iezīmes pilnīgi noteikti neatbilst jēdzienam “neapstrādāts”, kā minēts KN koda 7304 39 10 un 7304 59 10 paskaidrojošajā piezīmē, un tādēļ TMK Grupas iebildumus par to, ka Komisija, domājams, nepareizi interpretējusi jēdzienu “neapstrādāts”, noraidīja.

               (33)

               Pretstatā vairākiem iepriekšējiem apgalvojumiem TMK Grupa turklāt iebilda, ka minētie ražojumi, kas tika pārdoti nesaistītam pircējam, bija domāti ne tikai vienam konkrētam pielietojuma veidam, proti, cilindru ražošanai, bet varēja tikt izmantoti tā saucamo precīzijas cauruļu ražošanai. Grupa minēja, ka nesaistītais pircējs vispirms no sagatavēm izgatavo auksti velmētas caurules (jeb precīzijas caurules), kuras pēc tam tiek pārstrādātas, lai iegūtu gāzes cilindrus. Jāsaka, ka šis apgalvojums ir ne vien pretrunā TMK Grupas agrākiem apgalvojumiem, bet arī informācijai, ko ieguva pārbaudes apmeklējumu laikā savāktajos dokumentos. Neņemot vērā iepriekš minēto, jāsaka, ka šis papildu apgalvojums ir jauns, tika iesniegts vēlu un nav pamatots ar pierādījumiem. Turklāt Grupa iesniedza pierādījumus, kas, domājams, liecina, ka nesaistītais pircējs pārdod arī precīzijas caurules. Šie pierādījumi tika iesniegti vēlā izmeklēšanas posmā, pierādījumi attiecās uz laika posmu ilgi pēc PIP beigām, un dokumenti attiecās uz dažādu veidu (vai šķērsgriezumu veidu) auksti velmētiem ražojumiem (caurulēm). Tāpēc minētos apgalvojumus noraidīja.

               (34)

               Lielāko daļu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību ražotāji eksportētāji ir nosūtījuši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, izmantojot divus saistītus tirdzniecības uzņēmumus, proti, TMK Europe GmbH, kas atrodas Vācijā, un TMK Italia s.r.l., kas atrodas Itālijā. Šā eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, izmantojot tālākpārdošanas cenas, ko saistītajam uzņēmumam PIP faktiski samaksāja pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā vai kas tam bija jāmaksā, attiecīgi koriģējot, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā no ievešanas līdz tālākpārdošanai, un peļņu.

               (35)

               Nelieli daudzumi neatkarīgiem pircējiem Savienībā tika eksportēti tieši. Tādēļ šo daudzumu eksporta cenas pamatā bija eksporta cenas, kas ir faktiski samaksātas vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

         3.1.3.   Salīdzinājums

               (36)

               Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas saistībā ar iepakošanas, transporta izmaksām, kredītizmaksām un antidempinga maksājumiem.

               (37)

                  TMK Grupa pieprasīja ņemt vērā dažus raksturlielumus attiecībā uz BCC izmantotā tērauda kvalitāti, vītnes veidu un pārklājumu, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp iekšzemes tirgū un eksportam pārdotajām BCC.

               (38)

               Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“ESTA”) iebilda, ka jebkāds pieprasījums mainīt sākotnējā izmeklēšanā vai turpmākās pārskatīšanās izmantoto ražojuma definīciju vai metodiku ir pamatregulas 11. panta 9. punkta pārkāpums un būtu jānoraida.

               (39)

               Šajā ziņā izmeklēšana atklāja, ka TMK Grupas pieprasījums neskar ražojuma definīciju, bet gan ļauj konstatēt papildu raksturlielumus, kas nodrošina BCC ar vienādām pazīmēm godīgu salīdzinājumu. Turklāt tika konstatēts, ka šie papildu raksturlielumi ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

               (40)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatīja, ka pieprasījums ir atzīstams par pamatotu un iepriekš minētie raksturlielumi ir jāņem vērā.

               (41)

                  TMK Grupa iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu maksājumi par DDP cenu darījumiem (piegādāts ar nodokļu nomaksu) nebūtu jāatņem, nosakot eksporta cenu. Tā iebilst, ka salīdzinājumā ar pēdējo pilno 12 mēnešu periodu pirms antidempinga maksājumu noteikšanas TMK uz Savienību eksportētajām BCC (2005. gada 1. jūlijs –2006. gada 30. jūnijs jeb “pārskata periods”) PIP laikā pieprasītajās cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā maksājums bijis pienācīgi atspoguļots.

               (42)

               Šajā ziņā konstatēja, ka DDP cenas, kas pieprasītas pirmajiem nesaistītajiem pircējiem, nesedz izmaksas un pat ne antidempinga maksājumus, proti, šie darījumi kopumā nes zaudējumus. Turklāt vēl jāmin, ka, lai gan līdzīgu ražojumu cenas kopš pārskata perioda palielinājušās par apmēram 30 %, izejmateriālu cenas, kas vidēji veido vairāk nekā 50 % no ražošanas izmaksām, minētajā periodā palielinājušās par vairāk nekā 70 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka nav sniegti neapstrīdami pierādījumi tam, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasītajās cenās.

               (43)

               Vēl jāmin tas, ka pat ja varētu uzskatīt, ka maksājums ir atspoguļots turpmākajās pārdošanas cenās (quod non), pamatregulas 11. panta 10. punktā ir prasība, ka maksājums jāatspoguļo gan tālākpārdošanas cenās, gan turpmākajās pārdošanas cenās.

               (44)

               Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa joprojām iebilda pret maksājuma atņemšanu no eksporta cenām un turklāt minēja, ka gāzes izmaksu koriģēšana noteikti radījusi, pēc tās domām, mazākus zaudējumus, nesniedzot tam pierādījumus. TMK Grupa saglabāja viedokli par to, ka nav juridiska pamata prasīt, lai EXW eksporta cenas būtu augstākas par ražošanas izmaksām, un atkārtoti minēja, ka pārbaudāmie kritēriji ir vienīgi tas, vai antidempinga maksājumi ir pienācīgi atspoguļoti tālākpārdošanas cenās, kuras pieprasītas nesaistītajiem pircējiem, kuru pirkums bijis saskaņā ar DDP noteikumiem. Tomēr, tā kā DDP cenas, kas pieprasītas pirmajiem nesaistītajiem pircējiem, pat bez gāzes cenas korekcijas nesedza izmaksas, un noteikti ne antidempinga maksājumus, un tā kā izejmateriālu cenas, kuras vidēji veido 50 % no ražošanas izmaksām, tajā pašā periodā, kas minēts iepriekš 42. apsvērumā, palielinājās par vairāk nekā 70 %, ir uzskatāms, ka TMK Grupa nav sniegusi neapstrīdamus pierādījumus tam, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasītajās cenās vai turpmākajās pārdošanas cenās.

               (45)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida.

         3.1.4.   Dempinga starpība

               (46)

               Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam katram no ražotājiem eksportētājiem katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. Aprēķinot TMK Grupas ražotāju eksportētāju vienu vidējo svērto dempinga likmi, TMK Grupai ir noteikta viena kopīga dempinga starpība.

               (47)

               Tādējādi dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, bija 29,6 %. Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa norādīja uz pārrakstīšanās kļūdām dempinga aprēķinos attiecībā uz divām tās ražošanas vienībām. Šīs pārrakstīšanās kļūdas izlaboja, un vidējā svērtā dempinga starpība TMK Grupai ir 28,7 %, nevis 29,6 %.

               (48)

               Jāmin, ka šī dempinga starpība pretstatā pirmšķietamajiem pierādījumiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā, ir augstāka nekā TMK Grupas nosūtītajam importam patreiz piemērojamais maksājums. Palielinājumam ir vairāki izskaidrojumi: pirmkārt, pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi attiecās vienīgi uz konkrētiem darījumiem, ko veicis viens no trim ražotājiem eksportētājiem. Izrādījās, ka daži no šiem darījumiem neattiecās uz attiecīgo ražojumu. Otrkārt, kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, izmeklēšanas laikā par dažiem attiecīgā ražojuma eksporta darījumiem grupa nav informējusi. Visbeidzot, grupas iebildums par maksājuma ietveršanu izmaksās (sk. 41. līdz 45. apsvērumu) tika noraidīts. Šo elementu apvienojums kopā ar citiem izmeklēšanas laikā pārbaudītiem elementiem lika lemt par dempinga starpības palielināšanu.

         4.   APSTĀKĻU PĀRMAIŅU ILGLAICĪGUMS

               (49)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai ar dempingu saistīto apstākļu pārmaiņas pamatoti var uzskatīt par ilglaicīgām.

               (50)

                  TMK Grupa savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka pastāv ilglaicīgas apstākļu pārmaiņas, jo tā ir veikusi nozīmīgas izmaiņas iekšējā struktūrā un būtiskus ražošanas iekārtu uzlabojumus, kas ietekmējis tās izmaksu struktūru.

               (51)

               Izmeklēšana liecināja, ka TMK Grupa patiesi veikusi nozīmīgus ieguldījumus, kas uzlabojuši efektivitāti un jaudu. Tomēr, ņemot vērā izejmateriālu cenu pieaugumu un ražojumu klāsta pārmaiņas, proti, vairāk augstvērtīgāku ražojumu, ražošanas izmaksu samazinājums nav pamatots. Uzlabojumi, kas minēti 50. apsvērumā, ir strukturāli, un nav domājams, ka tajos notiks izmaiņas tuvākajā nākotnē.

               (52)

               Turklāt, tika ņemtas vērā pārmaiņas eksporta cenās uz valstīm ārpus ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un uz ES pēc PIP. Konstatēja, ka identisku ražojumu eksportam uz valstīm ārpus ES cenu līmenis bija salīdzināms ar tā paša perioda eksporta pārdevumu cenām uz ES. Attiecībā uz periodu pēc PIP konstatēja, ka eksporta pārdevumu cenas bija nedaudz augstākas nekā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tas atbilst cenu līmeņa pārmaiņām pasaulē. Tādējādi nav nekādu liecību par to, ka tuvākajā nākotnē būtu paredzamas ievērojamas eksporta cenu svārstības.

         5.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMU GROZĪŠANA

               (53)

               Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, ir atzīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro TMK Grupas nosūtītā attiecīgā ražojuma importam, un noteikt to 28,7 % apmērā. Grozīto antidempinga maksājumu būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, jo tas ir mazāks par sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību.

               (54)

               Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ierakstu tabulā Īstenošanas regulas (ES) Nr. 585/2012 1. panta 2. punktā attiecībā uz OAO Volzhsky Pipe Plant,

      OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works aizstāj ar šādu:

                  “OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,

                     OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works

                  28,7 %

                  A859”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 21. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 175, 29.6.2006., 4. lpp.

      (3)  OV L 220, 15.8.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 174, 4.7.2012., 5. lpp.

      (5)  OV C 303, 14.10.2011., 11. lpp.

      (6)  OEV nosaka saskaņā ar tehnisko ziņojumu, 1967, IIW dok. IX-555-67, ko publicējis Starptautiskais Metināšanas institūts (SMI).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/914 (2017. gada 29. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               30.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 139/36

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/914
   (2017. gada 29. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 29. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  115,8

                  TR

                  67,0

                  ZZ

                  91,4

                  0707 00 05

                  TR

                  84,9

                  ZZ

                  84,9

                  0709 93 10

                  TR

                  129,3

                  ZZ

                  129,3

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  67,6

                  MA

                  55,3

                  TR

                  48,9

                  ZA

                  99,2

                  ZZ

                  67,8

                  0805 50 10

                  AR

                  116,2

                  TR

                  123,7

                  ZA

                  150,8

                  ZZ

                  130,2

                  0808 10 80

                  AR

                  100,8

                  BR

                  113,7

                  CL

                  128,0

                  CN

                  145,5

                  NZ

                  152,5

                  US

                  110,3

                  ZA

                  105,8

                  ZZ

                  122,4

                  0809 29 00

                  TR

                  367,5

                  ZZ

                  367,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 148/2012 ( 2012. gada 20. februāris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( New Season Comber Potatoes / Comber Earlies (AĢIN))

text:
               21.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 48/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 148/2012
   (2012. gada 20. februāris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (New Season Comber Potatoes / Comber Earlies (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu New Season Comber Potatoes / Comber Earlies ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 20. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 144, 14.5.2011., 32. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      APVIENOTĀ KARALISTE

         New Season Comber Potatoes / Comber Earlies (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 556/2013 ( 2013. gada 14. jūnijs ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 798/2008, (ES) Nr. 206/2010, (ES) Nr. 605/2010 un (ES) Nr. 28/2012 attiecībā uz dažu dzīvnieku izcelsmes produktu tranzītu no Bosnijas un Hercegovinas  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               18.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 164/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 556/2013
   (2013. gada 14. jūnijs),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 798/2008, (ES) Nr. 206/2010, (ES) Nr. 605/2010 un (ES) Nr. 28/2012 attiecībā uz dažu dzīvnieku izcelsmes produktu tranzītu no Bosnijas un Hercegovinas
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta 5. punkta trešo daļu, 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 4. punkta c) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 798/2008 (2) izveido to trešo valstu, teritoriju, zonu vai nodalījumu sarakstu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Savienību pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un paredz veterinārās sertifikācijas noteikumus.

               (2)

               Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 206/2010 (3) izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības.

               (3)

               Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 605/2010 (4) nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus lietošanai pārtikā paredzēta svaigpiena un piena produktu ievešanai Savienībā.

               (4)

               Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 28/2012 (5) nosaka sertifikācijas prasības atsevišķu salikto produktu importam Savienībā un tranzītam caur Savienību.

               (5)

               Ņemot vērā ģeogrāfisko situāciju un nepieciešamību saglabāt piekļuvi Horvātijas ostai Ploče pēc Horvātijas pievienošanās Savienībai, ir jāparedz īpaši nosacījumi mājputnu produktu, svaigas gaļas, svaigpiena un piena produktu, un atsevišķu salikto produktu sūtījumu tranzītam no Bosnijas un Hercegovinas uz trešām valstīm caur Savienību.

               (6)

               Ar Komisijas Lēmumu 2009/821/EK (6) izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka Traces veterinārās vienības. Tā kā pasākumi tādu attiecīgo sūtījumu pārvadāšanai no Bosnijas un Hercegovinas tranzītā caur Savienību uz trešām valstīm, kas ietverti Regulas (EK) Nr. 798/2008, (ES) Nr. 206/2010, (ES) Nr. 605/2010 un (ES) Nr. 28/2012 darbības jomā, var būt efektīvi tikai tad, ja ir nodrošināta piekļuve caur Horvātijas robežkontroles punktiem Nova Sela un Ploče, minētie robežkontroles punkti ir jāiekļauj Lēmuma 2009/821/EK I pielikuma sarakstā, tiklīdz būs izpildīti tehniskie nosacījumi to apstiprināšanai.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 798/2008 grozījums
   Regulā (EK) Nr. 798/2008 iekļauj šādu 18.a pantu:

      “18.a pants
      Atkāpe attiecībā uz tādu sūtījumu tranzītu caur Horvātiju, kuru izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā un kuri paredzēti nosūtīšanai uz trešām valstīm
      1.   Atkāpjoties no 4. panta 4. punkta nosacījumiem, ir atļauti sauszemes tiešā tranzīta pārvadājumi starp robežkontroles punktu Nova Sela un robežkontroles punktu Ploče mājputnu, tostarp skrējējputnu un savvaļas medījamo putnu, gaļas, maltās gaļas un mehāniski atdalītas gaļas, kā arī olu un olu produktu un noteiktu bezpatogēnu olu sūtījumiem no Bosnijas un Hercegovinas uz trešām valstīm, ievērojot šādus nosacījumus:

                  a)

                  valsts pilnvarotais veterinārārsts ievešanas robežkontroles punktā sūtījumu aizzīmogo ar plombu, kurai norādīts sērijas numurs;

                  b)

                  valsts pilnvarotais veterinārārsts ievešanas robežkontroles punktā katru Direktīvas 97/78/EK 7. pantā norādīto sūtījuma pavaddokumentu lappusi apzīmogo ar uzrakstu “TIKAI TRANZĪTAM UZ TREŠĀM VALSTĪM CAUR ES”;

                  c)

                  ir ievēroti Direktīvas 97/78/EK 11. pantā paredzētie procedūras noteikumi;

                  d)

                  kopējā veterinārā ievešanas dokumentā, kas minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 (7) 2. panta 1. punktā un ko ievešanas robežkontroles punktā izsniedz valsts pilnvarotais veterinārārsts, ir apliecināta sūtījuma tranzīta atļauja.

            2.   Saskaņā ar Direktīvas 97/78/EK 12. panta 4. punktu vai 13. pantu šādus sūtījumus nedrīkst izkraut vai uzglabāt Savienības teritorijā.
      3.   Kompetentā iestāde veic regulāras revīzijas, lai nodrošinātu, ka to sūtījumu skaits un produkcijas apjoms, ko izved no Savienības teritorijas, sakrīt ar Savienībā ievesto sūtījumu skaitu un produkcijas apjomu.

   2. pants
   Regulas (ES) Nr. 206/2010 grozījums
   Regulā (ES) Nr. 206/2010 iekļauj šādu 17.a pantu:

      “17.a pants
      Atkāpe, ko piemēro tādu sūtījumu tranzītam caur Horvātiju, kuru izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā un kuri paredzēti nosūtīšanai uz trešām valstīm
      1.   Atkāpjoties no 16. panta, ir atļauts veikt tādu sūtījumu tiešos tranzītpārvadājumus caur Savienību pa autoceļiem starp robežkontroles punktu Nova Sela un robežkontroles punktu Ploče, kas nāk no Bosnijas un Hercegovinas un ir paredzēti trešām valstīm, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

                  a)

                  iebraukšanas robežkontroles punktā sūtījumu ar numurētu plombu ir aizzīmogojis valsts pilnvarotais veterinārārsts;

                  b)

                  uz dokumentiem, kas pievienoti sūtījumam un minēti Direktīvas 97/78/EK 7. pantā, iebraukšanas robežkontroles punktā valsts pilnvarotais veterinārārsts uz katras lapas ir uzlicis zīmogu “TIKAI TRANZĪTAM UZ TREŠĀM VALSTĪM, ŠĶĒRSOJOT ES”;

                  c)

                  ir nodrošināta atbilstība procedūras prasībām, kas paredzētas Direktīvas 97/78/EK 11. pantā;

                  d)

                  sūtījums sertificēts kā piemērots tranzītam kopīgajā veterinārajā ievešanas dokumentā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punktā un ko iebraukšanas robežkontroles punktā parakstījis valsts pilnvarotais veterinārārsts.

            2.   Šādu sūtījumu izkraušana vai uzglabāšana, kā noteikts Direktīvas 97/78/EK 12. panta 4. punktā vai 13. pantā, Savienības teritorijā nav atļauta.
      3.   Kompetentā iestāde regulāri veic auditu, lai pārliecinātos, vai sūtījumu skaits un to produktu daudzums, kas tiek izvests no Savienības teritorijas, saskan ar skaitu un daudzumu, ko ieved Savienībā.”

   3. pants
   Regulas (ES) Nr. 605/2010 grozījums
   Regulā (ES) Nr. 605/2010 iekļauj šādu 7.a pantu:

      “7.a pants
      Atkāpe attiecībā uz tādu sūtījumu tranzītu caur Horvātiju, kuru izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā un kuri paredzēti nosūtīšanai uz trešām valstīm
      1.   Atkāpjoties no 6. panta, starp robežkontroles punktu Nova Sela un robežkontroles punktu Ploče atļauj tādu sūtījumu tiešos sauszemes tranzītpārvadājumus, kurus, šķērsojot Savienību, uz trešām valstīm ved no Bosnijas un Hercegovinas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

                  a)

                  valsts pilnvarotais veterinārārsts ir aizzīmogojis sūtījumu ievešanas robežkontroles punktā ar zīmogu ar sērijas numuru;

                  b)

                  sūtījumam pievienotajos dokumentos, kas minēti Direktīvas 97/78/EK 7. pantā, valsts pilnvarotais veterinārārsts ievešanas robežkontroles punktā katrā lappusē iespiež uzrakstu “TIKAI KĀ TRANZĪTKRAVA UZ TREŠĀM VALSTĪM, ŠĶĒRSOJOT ES”;

                  c)

                  ir ievēroti Direktīvas 97/78/EK 11. pantā paredzētie procedūras noteikumi;

                  d)

                  kopīgajā veterinārajā ievešanas dokumentā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punktā, šā sūtījuma tranzīta atļauju ievešanas robežkontroles punktā ir apstiprinājis valsts pilnvarotais veterinārārsts.

            2.   Šādu sūtījumu izkraušana vai uzglabāšana Savienības teritorijā atbilstīgi tam, kā noteikts Direktīvas 97/78/EK 12. panta 4. punktā vai 13. pantā, ir aizliegta.
      3.   Kompetentā iestāde regulāri veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka to sūtījumu skaits un produktu daudzums, ko izved no Savienības, atbilst Savienībā ievestajam sūtījumu skaitam un produktu daudzumam.”

   4. pants
   Regulas (ES) Nr. 28/2012 grozījums
   Regulā (ES) Nr. 28/2012 iekļauj šādu 5.a pantu:

      “5.a pants
      Atkāpe tādu sūtījumu tranzītam caur Horvātiju, kuru izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā un kuri paredzēti nosūtīšanai uz trešām valstīm
      1.   Atkāpjoties no 4. panta, ir atļauts veikt tādu 3. pantā minēto salikto produktu sūtījumu tiešos tranzītpārvadājumus caur Savienību pa autoceļiem starp robežkontroles punktu Nova Sela un robežkontroles punktu Ploče, kuri nāk no Bosnijas un Hercegovinas un ir paredzēti trešām valstīm, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

                  a)

                  iebraukšanai Savienības teritorijā paredzētajā robežkontroles punktā sūtījumu ar numurētu plombu ir aizzīmogojis valsts pilnvarotais veterinārārsts;

                  b)

                  uz dokumentiem, kas pievienoti sūtījumam un minēti Direktīvas 97/78/EK 7. pantā, iebraukšanas robežkontroles punktā valsts pilnvarotais veterinārārsts uz katras lapas ir uzlicis zīmogu “TIKAI TRANZĪTAM UZ TREŠĀM VALSTĪM, ŠĶĒRSOJOT ES”;

                  c)

                  ir nodrošināta atbilstība procedūras prasībām, kas paredzētas Direktīvas 97/78/EK 11. pantā;

                  d)

                  iebraukšanas robežkontroles punktā valsts pilnvarotais veterinārārsts kopīgajā veterinārajā ievešanas dokumentā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punktā, sertificējis sūtījumu kā piemērotu tranzītam.

            2.   Šādu sūtījumu izkraušana vai uzglabāšana, kā noteikts Direktīvas 97/78/EK 12. panta 4. punktā vai 13. pantā, Savienības teritorijā nav atļauta.
      3.   Kompetentā iestāde regulāri veic revīziju, lai pārliecinātos, ka to sūtījumu skaits un produktu daudzums, ko izved no Savienības teritorijas, atbilst Savienībā ievestajam sūtījumu skaitam un produktu daudzumam.”

   5. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šī regula stājas spēkā, stājoties spēkā Līgumam par Horvātijas pievienošanos, un tās spēkā stāšanās diena ir minētā līguma spēkā stāšanās diena.
   To piemēro no tās dienas, no kuras piemēro Lēmuma 2009/821/EK grozījumus, ar kuriem minētā lēmuma I pielikumā iekļauj ierakstus par Nova Sela un Ploče.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 14. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

      (2)  OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.

      (3)  OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.

      (4)  OV L 175, 10.7.2010., 1. lpp.

      (5)  OV L 12, 14.1.2012., 1. lpp.

      (6)  OV L 296, 12.11.2009., 1. lpp.

      (7)  OV L 21, 28.1.2004., 11. lpp.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 363/2014 ( 2014. gada 9. aprīlis ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               10.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/57

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 363/2014
   (2014. gada 9. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 9. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  62,4

                  TN

                  100,0

                  TR

                  130,0

                  ZZ

                  97,5

                  0707 00 05

                  EG

                  170,1

                  MA

                  44,0

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  113,6

                  0709 93 10

                  MA

                  39,8

                  TR

                  85,7

                  ZZ

                  62,8

                  0805 10 20

                  EG

                  49,3

                  IL

                  68,0

                  MA

                  52,3

                  TN

                  50,1

                  TR

                  60,1

                  ZZ

                  56,0

                  0805 50 10

                  MA

                  63,6

                  TR

                  63,1

                  ZZ

                  63,4

                  0808 10 80

                  AR

                  84,7

                  BR

                  103,6

                  CL

                  102,5

                  CN

                  77,1

                  MK

                  23,1

                  NZ

                  140,3

                  US

                  174,6

                  ZA

                  108,1

                  ZZ

                  101,8

                  0808 30 90

                  AR

                  105,3

                  CL

                  157,3

                  CN

                  81,0

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  111,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.