title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/462 (2016. gada 30. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 324/2008, ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  31.3.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 80/28

            KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/462
      (2016. gada 30. marts),
      ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 324/2008, ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā
      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Lai uzraudzītu, kā dalībvalstis piemēro Regulu (EK) Nr. 725/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/65/EK (2), Komisijai būtu jāveic pārbaudes. Pārbaužu organizēšana Komisijas pārraudzībā ir vajadzīga, lai pārbaudītu valsts kvalitātes kontroles sistēmu efektivitāti un jūras satiksmes drošības pasākumus, procedūras un struktūras.

                  (2)

                  Eiropas Jūras drošības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (3), palīdz Komisijai pārbaudes uzdevumu veikšanā. Veicot pārbaudes Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) kontekstā, Komisija saskaņā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 116/2008 (4) lūdz to valsts inspektoru palīdzību, kas minēti Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu iesniegtajos sarakstos.

                  (3)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 324/2008 (5) nosaka procedūras noteikumus pārredzamai, efektīvai, saskaņotai un konsekventai Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā.

                  (4)

                  Ņemot vērā pieredzi, kas gūta kopš 2008. gada, ir nepieciešams nodrošināt, ka Komisijas pārbaudes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 324/2008 tiek veiktas konsekventi, ievērojot noteikto procedūru, tostarp standarta metodoloģiju. Pasākumiem, kuru mērķis ir stiprināt sadarbību ar dalībvalstīm un Komisijas pilnvaru īstenošanu, vajadzētu būt efektīviem un pārredzamiem.

                  (5)

                  Būtu precīzāk jādefinē Komisijas pārbaužu veikšanas kontekstā lietotie termini. Pārskatīšana nepaplašina pārbaužu pašreizējo tvērumu.

                  (6)

                  Sagatavojot un veicot Komisijas pārbaudes, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas.

                  (7)

                  Komisijai vajadzētu būt iespējai pārbaudes komandās iesaistīt kvalificētus valstu inspektorus, kuru pieejamību nodrošinājušas dalībvalstis un kuri atbilst nepieciešamās kvalifikācijas un apmācības kritērijiem.

                  (8)

                  Lai nodrošinātu Komisijas veikto pārbaužu pārredzamību un efektivitāti, būtu jāprecizē un jāpilnveido noteikumi, jo īpaši attiecībā uz gadījumiem, kad kuģa pārbaude tiek pabeigta dalībvalsts ostā, kas nav iekāpšanas osta. Būtu jāprecizē jautājums par ES karoga kuģu pārbaudi ārpus Eiropas Savienības, lai novērstu ar šādām pārbaudēm saistītos īpašos loģistikas ierobežojumus.

                  (9)

                  Lai garantētu informācijas konfidencialitāti un neizpaušanu, ar sensitīvu, bet neklasificētu informāciju, kas saistīta ar pārbaudi, būtu jārīkojas, ievērojot stingrus drošības pasākumus.

                  (10)

                  Tādēļ Regula (EK) Nr. 324/2008 būtu attiecīgi jāgroza.

                  (11)

                  Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota, ievērojot Regulas (EK) Nr. 725/2004 11. panta 1. punktu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
      1. pants
      Grozījumi Regulā (EK) Nr. 324/2008
      Regulu (EK) Nr. 324/2008 groza šādi:

                  1)

                  regulas 2. pantu groza šādi:

                              a)

                              panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

                                          “1)

                                          “Komisijas pārbaude” ir pārbaude, ko veic Komisijas inspektori, lai noteiktu dalībvalstu jūras satiksmes drošības kvalitātes kontroles sistēmu, veikto pasākumu, procedūru un struktūru atbilstību Regulas (EK) Nr. 725/2004 noteikumiem un to, vai ir īstenota Direktīva 2005/65/EK. Tā var ietvert pārbaudes ostās, ostas iekārtās, uz kuģiem, jūras satiksmes drošības kompetentajās iestādēs vai sabiedrībās, kā definēts Regulas (EK) Nr. 725/2004 I pielikumā. Tā var ietvert arī pārbaudes atzītās drošības organizācijās, kā definēts Regulas (EK) Nr. 725/2004 I pielikumā un Direktīvas 2005/65/EK IV pielikumā attiecībā uz atzītām aizsardzības organizācijām;

                                          2)

                                          “Komisijas inspektors” ir persona, kura atbilst 7. pantā izklāstītajiem kritērijiem un kuru nodarbina Komisija vai Eiropas Jūras drošības aģentūra, vai ir valsts inspektors, kas minēts dalībvalstu un EBTA valstu iesniegtajos sarakstos un kuru Komisija pilnvarojusi piedalīties tās veiktajās pārbaudēs;”;

                              b)

                              11. punktu aizstāj ar šādu:

                                          “11)

                                          “osta” ir teritorija, kuras robežas noteikušas dalībvalstis atbilstīgi Direktīvas 2005/65/EK 2. panta 3. punktam un par kuru tās informē Komisiju atbilstīgi minētās direktīvas 12. pantam;”;

                              c)

                              pievieno šādu 12., 13., 14., 15., 16. un 17. punktu:

                                          “12)

                                          “provizorisks koriģējošais pasākums” ir pagaidu pasākums vai pasākumu kopums ar mērķi pēc iespējas lielākā mērā ierobežot pārbaudes laikā konstatētas neatbilstības vai būtiskas neatbilstības ietekmi līdz šādas neatbilstības pilnīgai novēršanai;

                                          13)

                                          “klasificēta informācija” ir pārbaudes darbību laikā iegūta identificēta vai identificējama informācija, kuras izpaušana var radīt drošības prasību pārkāpumu un kas klasificēta saskaņā ar Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 (*) noteikumiem vai attiecīgajiem dalībvalstu tiesību aktiem;

                                          14)

                                          “sensitīva, bet neklasificēta informācija” ir pārbaudes darbību laikā iegūts ar pārbaudi saistīts materiāls vai informācija, kuras izpaušana var radīt drošības prasību pārkāpumu un kurā var dalīties, vienīgi pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas;

                                          15)

                                          “nav apstiprināts” ir Komisijas veiktās pārbaudes laikā radies konstatējums, kas liecina par Regulas (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvas 2005/65/EK neizpildi, bet nav pamatots ar objektīviem pierādījumiem;

                                          16)

                                          “Komiteja” ir komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 725/2004 11. panta 1. punktu;

                                          17)

                                          “karoga valsts pārstāvis” ir tās dalībvalsts kompetento iestāžu loceklis, ar kuras karogu kuģo attiecīgais kuģis, vai drošības organizācijas pārstāvis, ja to izraudzījusies minētā dalībvalsts.

                                 (*)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).”;"

                  2)

                  regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
                  “3. pants
                  Sadarbība ar dalībvalstīm
                  1.   Neskarot Komisijas pienākumus, dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju tās pārbaudes uzdevumu izpildē. Šāda sadarbība notiek sagatavošanas, uzraudzības un ziņojumu sniegšanas posmā.
                  2.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka paziņojums par pārbaudi:

                              a)

                              ir pakļauts stingriem drošības pasākumiem, kas garantē tā neizpaušanu, lai neietekmētu pārbaudes procesu; un

                              b)

                              attiecīgajām pusēm tiek darīts zināms, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas.”;

                  3)

                  regulas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
                  “2.   Katra dalībvalsts nodrošina, lai Komisijas inspektoriem pēc to pieprasījuma būtu savlaicīga piekļuve visai attiecīgajai drošības dokumentācijai, kas nepieciešama pārbaudes pienākumu veikšanai, un jo īpaši:

                              a)

                              valsts programmai Regulas (EK) Nr. 725/2004 īstenošanai, kā noteikts minētās regulas 9. panta 3. punktā;

                              b)

                              jaunākajiem datiem, kas iegūti no kontaktiestādes, un pārraudzības ziņojumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 725/2004 9. panta 4. punktā;

                              c)

                              rezultātiem, kuri gūti uzraudzībā, ko dalībvalstis veic saistībā ar ostu aizsardzības plānu īstenošanu;

                              d)

                              attiecīgo kuģu, ostu un ostas iekārtu aizsardzības novērtējumiem, attiecīgo kuģu, ostu un ostas iekārtu aizsardzības plāniem un ierakstiem par apmācībām, vingrinājumiem un mācībām saistībā ar kuģiem, ostām un ostas iekārtām laikā, kad Komisija veic pārbaudes;

                              e)

                              dalībvalstu paziņojumiem par Regulas (EK) Nr. 725/2004 3. panta 3. punktā minētajiem lēmumiem, kas pieņemti pēc obligātā drošības riska novērtējuma;

                              f)

                              dalībvalsts vadlīnijām, norādījumiem vai procedūrām Regulas (EK) Nr. 725/2004 un Direktīvas 2005/65/EK īstenošanai.”;

                  4)

                  regulas 5. pantu groza šādi:

                              a)

                              panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
                              “1.   Vienojoties ar Komisiju, dalībvalstis, ciktāl tas ir praktiski iespējams, nodrošina valsts inspektoru pieejamību dalībai Komisijas veiktajās pārbaudēs, attiecinot to arī uz saistīto sagatavošanas un ziņojumu sniegšanas posmu.”;

                              b)

                              panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
                              “5.   Pieprasījumu valsts inspektoru dalībai Komisijas veiktajās pārbaudēs iesniedz savlaicīgi, proti, parasti tas jāizdara vismaz divus mēnešus, pirms paredzēts veikt pārbaudi.”;

                  5)

                  regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
                  “6. pants
                  Tehniskā palīdzība, kuru Eiropas Jūras drošības aģentūra sniedz Komisijas veiktajām pārbaudēm
                  Sniedzot tehnisko palīdzību Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu, Eiropas Jūras drošības aģentūra nodrošina tehnisko ekspertu pieejamību dalībai Komisijas veiktajās pārbaudēs, attiecinot to arī uz saistīto sagatavošanas un ziņojumu sniegšanas posmu.”;

                  6)

                  regulas 7. pantu groza šādi:

                              a)

                              panta 1. punktu groza šādi:

                                          i)

                                          punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                      “b)

                                                      labas praktiskās zināšanas par drošības tehnoloģijām un metodēm;”;

                                          ii)

                                          punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                      “d)

                                                      praktiskās zināšanas par tām darbībām, kuras pārbauda;”;

                                          iii)

                                          pievieno šādu e) un f) apakšpunktu:

                                                      “e)

                                                      izpratni par veselības, drošuma un drošības prasībām darbam jūrniecībā;

                                                      f)

                                                      zināšanas par galvenajām juridiskajām prasībām, ko piemēro jūras satiksmes drošības jomā.”;

                              b)

                              panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
                              “Lai atbilstu prasībām veikt Komisijas pārbaudes, Komisijas inspektoriem sekmīgi jāpabeidz apmācība šādu pārbaužu veikšanai. Komisijas inspektori regulāri vismaz reizi piecos gados piedalās apmācībā, lai atjauninātu savas zināšanas.”;

                              c)

                              pievieno šādu 4. punktu:
                              “4.   Ja kādas iepriekšējas pārbaudes laikā inspektora rīcība vai sniegums nav bijis atbilstošs šīs regulas prasībām, attiecīgo inspektoru vairs nenorīko Komisijas pārbaudes uzdevumu veikšanai.”;

                  7)

                  regulas 8. pantu groza šādi:

                              a)

                              panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
                              “1.   Komisija sniedz paziņojumu tās dalībvalsts kontaktiestādei, kuras teritorijā jāveic pārbaude, vismaz sešas nedēļas pirms tās.
                              Komisija vienlaikus ar paziņojumu par pārbaudi kontaktiestādei var nosūtīt pirmspārbaudes anketu, ko aizpilda kompetentā iestāde, un pieprasījumu sniegt visu attiecīgo dokumentāciju. Aizpildīto anketu un pieprasīto dokumentāciju Komisijai iesniedz vismaz divas nedēļas pirms plānotās pārbaudes sākuma.
                              Komisijai reaģējot uz ārkārtēju notikumu, kas var ievērojami ietekmēt vispārējo jūras satiksmes drošības līmeni Eiropas Savienībā, un pirms paziņojuma sniegšanas apspriežoties ar attiecīgo kontaktiestādi, pirmajā daļā paredzēto paziņošanas termiņu var samazināt līdz ne mazāk kā divām nedēļām. Šādā gadījumā otro daļu nepiemēro.”;

                              b)

                              panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
                              “5.   Ja karoga valsts ir dalībvalsts, Komisija iespējami īsā laikā paziņo attiecīgās dalībvalsts kontaktiestādei par kuģa iespējamo pārbaudi, tam atrodoties ostas iekārtā. Ja ir jāpārbauda kuģis, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kura nav pārbaudāmās iestādes dalībvalsts, Komisija informē karoga valsts kontaktiestādi, lai noteiktu praktisko kārtību, kas nepieciešama pārbaudes veikšanai uz attiecīgā kuģa.”;

                              c)

                              panta 9. punktu aizstāj ar šādu:
                              “9.   Ja Komisija apmeklē valsts pārbaudi vai verifikāciju, ko veic kuģim vietā ārpus Eiropas Savienības, Komisija vienojas ar kontaktiestādi par praktisko kārtību, lai pārbaudēm vai verifikācijai varētu sekot, piedaloties karoga valsts pārstāvim.”;

                  8)

                  regulas 10. pantu groza šādi:

                              a)

                              panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
                              “1.   Lai uzraudzītu to, kā dalībvalstis piemēro Regulā (EK) Nr. 725/2004 un Direktīvā 2005/65/EK noteiktās jūras satiksmes drošības prasības, izmanto standarta metodoloģiju.
                              2.   Pārbaudes darbību veikšanas laikā Komisijas inspektorus vienmēr pavada attiecīgās kompetentās iestādes pārstāvis. Šis pārstāvis nedrīkst ietekmēt pārbaudes darbību efektivitāti un iedarbīgumu.
                              Pārbaudes veic tādā veidā, lai pēc iespējas mazāk traucētu komerciālo darbību vienmērīgu veikšanu. Lai to panāktu, kuģa pārbaudi, kas sākta ostā, var vajadzības gadījumā un ar karoga valsts un kuģa kapteiņa iepriekšēju piekrišanu turpināt pēc tam, kad kuģis ir atstājis ostu.
                              Ja pārbaudāmais kuģis veic regulārus starptautiskus reisus starp divām vai vairākām dalībvalstīm, pārbaudi var attiecināt arī uz darbībām, kas saistītas ar pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu un transportlīdzekļu uzbraukšanu un nobraukšanu pēc katra reisa. Šādos gadījumos Komisija sniedz paziņojumu ierašanās ostas dalībvalsts kontaktiestādei saskaņā ar 8. panta 1. punktu.”;

                              b)

                              panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
                              “6.   Neskarot 11. pantu, Komisijas inspektori, kad tas ir atbilstoši un izpildāms, uz vietas sniedz mutisku kopsavilkumu par novērojumiem, kas gūti pārbaudē uz vietas.
                              Attiecīgo kontaktiestādi nekavējoties informē par jebkādu būtisku neatbilstību Regulai (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvai 2005/65/EK, kas konstatēta Komisijas veiktajā pārbaudē pirms pārbaudes ziņojuma pabeigšanas, kā paredzēts šīs regulas 11. pantā.
                              Tomēr, ja Komisijas inspektors, kas veic kuģa pārbaudi, konstatē būtisku neatbilstību, kuras dēļ jārīkojas atbilstīgi 16. pantam, komandas vadītājs par to nekavējoties rakstiski informē attiecīgās kontaktiestādes.”;

                              c)

                              pievieno šādu 7. punktu:
                              “7.   Komisijas inspektori pārbaudes veic efektīvi un iedarbīgi, pienācīgi ievērojot drošību un drošumu.”;

                  9)

                  regulas 11. panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:
                  “4.   Novērtējot Regulas (EK) Nr. 725/2004 un Direktīvas 2005/65/EK īstenošanu saskaņā ar šo regulu, konstatējumus klasificē vienā no šādām kategorijām:

                              a)

                              atbilst;

                              b)

                              atbilst, bet vēlami uzlabojumi;

                              c)

                              neatbilst;

                              d)

                              būtiski neatbilst;

                              e)

                              nav apstiprināts.

                        5.   Ziņojumā sīki apraksta tos pārbaudē gūtos konstatējumus, kuri attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvas 2005/65/EK īstenošanu saskaņā ar šo regulu klasificēti kā “būtiski neatbilst”, “neatbilst”, “atbilst, bet vēlami uzlabojumi” un “nav apstiprināts”.
                  Ziņojumā var iekļaut ieteikumus koriģējošu darbību veikšanai.”;

                  10)

                  regulas 12. pantam pievieno šādu 3. punktu:
                  “3.   Ja dalībvalsts ierosina tūlītējus koriģējošus pasākumus, lai novērstu būtisku neatbilstību, tā par tiem nekavējoties informē Komisiju, pirms Komisija ir sniegusi pārbaudes ziņojumu. Šādā gadījumā ziņojumā norāda dalībvalsts veiktās koriģējošās darbības. Ja tiek veikti tikai provizoriski pasākumi, dalībvalsts par to nekavējoties paziņo Komisijai, kā arī to informē par termiņu, kādā tiks īstenotas pilnīgas un galīgas koriģējošas darbības.”;

                  11)

                  regulas 14. un 15. pantu aizstāj ar šādiem:
                  “14. pants
                  Informācijas konfidencialitāte
                  Saskaņā ar spēkā esošajiem piemērojamajiem noteikumiem Komisija, veicot pārbaudes jūras satiksmes drošības jomā, īsteno attiecīgus pasākumus, lai aizsargātu klasificētu informāciju, kas tai ir pieejama vai ko tai dara zināmu dalībvalstis. Dalībvalstis veic līdzvērtīgus pasākumus saskaņā ar attiecīgajiem savas valsts tiesību aktiem.
                  Dalībvalstis un Komisija var apmainīties ar sensitīvu, bet neklasificētu informāciju, ja vien tās nodrošina šādas informācijas aizsardzību atbilstoši piemērojamajām prasībām, ar kurām garantē tās konfidencialitāti.
                  15. pants
                  Komisijas pārbaudes programma
                  1.   Komisija lūdz padomu Komitejai par prioritātēm sakarā ar pārbaudes programmas īstenošanu.
                  2.   Komisija regulāri informē Komiteju par pārbaudes programmas īstenošanu, kā arī par pārbaužu rezultātiem. Komisija ar dalībvalstīm dalās labā praksē, kas novērota pārbaužu laikā.
                  Pārbaudes ziņojumus parasti dara pieejamus Komitejai:

                              a)

                              tiklīdz ir saņemta dalībvalsts atbilde saskaņā ar 12. panta 1. punktu; un

                              b)

                              kad lieta ir slēgta.”;

                  12)

                  regulas 16. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
                  “Ja pārbaudes laikā konstatē būtisku neatbilstību Regulai (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvai 2005/65/EK, kas var ievērojami ietekmēt vispārējo jūras satiksmes drošības līmeni Savienībā un ko nevar tūlītēji novērst vismaz ar provizoriskiem koriģējošiem pasākumiem, Komisija pēc minētās būtiskās neatbilstības paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij par to informē arī citas dalībvalstis.”

            2. pants
      Stāšanās spēkā
      Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
         Briselē, 2016. gada 30. martā

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/65/EK par ostu aizsardzības pastiprināšanu (OV L 310, 25.11.2005., 28. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

         (4)  EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmums Nr. 116/2008, ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) (OV L 339, 18.12.2008., 106. lpp.).

         (5)  Komisijas 2008. gada 9. aprīļa Regula (EK) Nr. 324/2008, ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (OV L 98, 10.4.2008., 5. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1144/2013 ( 2013. gada 13. novembris ), ar ko reģistrē jaunu nosaukumu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā ( Tepertős pogácsa (GTĪ))

text:
               14.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1144/2013
   (2013. gada 13. novembris),
   ar ko reģistrē jaunu nosaukumu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Tepertős pogácsa (GTĪ))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 ir tikusi atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 8. panta 2. punktu Ungārijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Tepertős pogácsa, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Vācija un Austrija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantu nosūtīja Komisijai paziņojumus par iebildumiem. Saskaņā ar minētā panta 3. punktu Komisija ir izskatījusi paziņojumus par iebildumiem un atzinusi tos par pieņemamiem.

               (4)

               Ungārija norādīja, ka ar Vāciju un Austriju ir panākta vienošanās.

               (5)

               Attiecībā uz Vāciju šīs vienošanās rezultātā veikts reģistrācijas pieteikuma grozījums – svītrotas norādes par vajadzīgo miltu kvalitātes parametriem (BL55 un BL80).

               (6)

               Savukārt Austrija pieņēma Ungārijas apstiprinājumu tam, ka reģistrācijas pieteikuma mērķis ir vienīgi ar nosaukumu Tepertős pogácsa apzīmētā Ungārijas produkta kā garantētas tradicionālās īpatnības aizsardzība un ka ungāru nosaukumam Tepertős pogácsa nav nekādas nelabvēlīgas ietekmes uz produktiem, kas apzīmēti ar nosaukumu Grammelpogatsche, un tas neradīs šķēršļus šo produktu laišanai tirgū ar nosaukumu Grammelpogatsche.

               (7)

               Ievērojot iepriekš minēto, nosaukums Tepertős pogácsa ir jāieraksta Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, un tāpēc būtu lietderīgi atjaunināt specifikāciju un to publicēt,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas I pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   2. pants
   Atjauninātais vienotais dokuments ir iekļauts šīs regulas II pielikumā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 13. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.

      (3)  OV C 180, 21.6.2012., 16. lpp.

      I PIELIKUMS
      Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma II punktā uzskaitītie lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti:

         2.3. grupa.   Konditorejas izstrādājumi, maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi

      UNGĀRIJA

         Tepertős pogácsa (GTĪ)

      II PIELIKUMS
      1.   Specifikācija

      1.1.   Reģistrējamais nosaukums

         Tepertős pogácsa

      Laižot produktu tirgū, uz tā etiķetes var norādīt šādu informāciju: “magyar hagyományok szerint előállított” (“ražots pēc ungāru tradīcijām”). Šo informāciju tulko pārējās oficiālajās valodās.
      1.2.   Vai nosaukums

                  

                  ir specifisks pats par sevi

                  ☒

                  izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes

            Apzīmējums tepertős nosaukumā ir cēlies no lietvārda tepertő (cūkas dradži) un nozīmē pārpalikumus pēc trekna cūkas speķa izkausēšanas, kurus sasmalcina un kuri krēmveida konsistencē ir tipiskā izejviela, ko izmanto, gatavojot pogácsa jeb tradicionālās sāļās apaļmaizītes.
      1.3.   Vai ir lūgta nosaukuma rezervēšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktam

                  

                  Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu

                  ☒

                  Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas

            1.4.   Produkta veids

                  2.3. grupa.

                  Konditorejas izstrādājumi, maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi.

            1.5.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam

         Tepertős pogácsa ir apaļa vai drīzāk cilindriskas formas sāļa maizīte, kuras diametrs ir 3–5 cm un svars 25–50 g; to gatavo no rauga mīklas, kurai pievieno sāli, piparus, sasmalcinātus cūkas dradžus un cūku taukus; apaļmaizīšu konsistence var būt mīksta (omlós) vai gaisīga (leveles) kā kārtainajai mīklai. Virspuse ir sarkanbrūna, tajā ar nazi ievilkts režģveida rotājums. Apakšpuse ir gluda, sarkanbrūna. Cūkas dradžu sadalījums apaļmaizītē ir vienmērīgs. Mīkstās konsistences apaļmaizītes ir laužamas gabalos, savukārt gaisīgajām ir viegla, daudzkārtaina struktūra. Tās garšo pēc kraukšķētiem dradžiem, un tām ir patīkama sāļa, nedaudz piparota smarža. Tauku saturs sausnā ir 20–30 masas %, un cūkas dradžu saturs salīdzinājumā ar miltu svaru ir 25–40 %. Cūkas dradži nodrošina vismaz 60 % no kopējā tauku satura.
      Organoleptiskās īpašības

                  Mīkstās tepertős pogácsa

                  Gaisīgās tepertős pogácsa

                  Forma

                  Apaļa, pareizi cilindriska

                  Apaļa, cilindriska (iespējams, nedaudz neregulāra)

                  Garoziņa

                  Virspusē apaļmaizīte ir spīdīgi sarkanbrūna ar blīvu režģveida rakstu. Sānos tā ir nespodrā smilškrāsā, bet apakšpusē – nespodri sarkanbrūna

                  Mīkstums

                  Mīksta, bet ne graudaina konsistence. Iebrūnas krāsas dradžu sadalījums vienmērīgs

                  Daudzkārtaina struktūra, kārtas ir atdalāmas cita no citas, tajās redzami iebrūnas krāsas dradži

                  Garša

                  Raksturīgā dradžu garša, patīkami sāļa, viegli piparota

                  Aromāts

                  Raksturīgā dradžu un cūku tauku smarža, piparota

            Fizikālās un ķīmiskās īpašības
      Tauku saturs: gatavajā produktā sausnā tas ir 20–30 masas %.
      Sāls saturs: produkta sausnā tas ir ne vairāk kā 4,0 masas %.
      1.6.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta ražošanas metodes apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam

      Izejvielas

                  —

                  Dradžu masai:

                              —

                              cūkas dradži bez ādas: pārpalikums pēc speķa tauku iztecināšanas, veido 70–75 % no dradžu masas,

                              —

                              kausēti cūku tauki: iztecinātie speķa tauki, veido 25–30 % no dradžu masas.

                  —

                  Mīklas pamatnes sagatavošana: kviešu milti vai speltas kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari.

         Tepertős pogácsa gatavošanā aizliegts izmantot jebkādas pārtikas piedevas (piemēram, irdinātājus vai konservantus).
      Ražošanas metode
      Atkarībā no izmantotā paņēmiena Tepertős pogácsa var būt mīkstas vai gaisīgas.
      MĪKSTO TEPERTŐS POGÁCSA ražošana
      I posms: dradžu masas sagatavošana
      Svaigus dradžus (bez ādas) saplacina ar mīklas rulli, lai sasmalcinātu lielākos gabalus un lai šādi iegūtos gabaliņus varētu vienmērīgi iestrādāt dradžu masā. Dradžus var arī samalt gaļasmašīnā; malumam jābūt smalkam.
      Dradžiem pievieno cūku taukus un ar koka karoti vai mikseri iemaisa dradžu masu. Atļauti ir vienīgi svaigi cūkas dradži bez ādas; nekādā gadījumā nedrīkst pievienot pārtikas piedevas, konservantus, zosu taukus, augu taukus vai margarīnu.
      Arī rūpnieciski ražotai dradžu masai ir jāatbilst šīm prasībām.
      II posms: mīklas sagatavošana
      Uz vienu kilogramu kviešu miltu ņem 250–400 g dradžu masas, kuru ieplucina miltos tā, lai veidotos viendabīga masa. Dradžu masai pilnībā jānoklāj miltu daļiņas – tas ir mīkstās konsistences iegūšanas priekšnoteikums. Visas sastāvdaļas, proti, miltu un dradžu masas maisījumu un (uz vienu kilogramu miltu) 5 % ar pienu aktivēta rauga, vienu olu, vienu olas dzeltenumu, 0,02 % baltvīna vai etiķa, 2,5 % sāls, 0,001 % maltu piparu un – pēc vajadzības – skābo krējumu, samīca relatīvi stingrā mīklā. Mīca tik ilgi, līdz mīkla salīp kamolā. Ja mīkla būs pārmīcīta, neveidosies vajadzīgā mīkstā konsistence.
      Tā kā produkta tauku saturs ir ļoti augsts, mīklas sastāvdaļas nesilda un gatavo mīklu novieto vēsā vietā, kur tai jāpaliek tik ilgi, līdz mīklas iekšējā temperatūra sasniedz 26 °C. Ņemot vērā šo īpatnību, mīklu ieliek ledusskapī vismaz uz trim stundām no + 5 līdz + 8 °C temperatūrā.
      Uzrūgušo un atdzisušo mīklu izveltnē pirksta biezumā; tās virspusē ievelk dziļas perpendikulāras līnijas. To var darīt ar vairākiem naža asmeņiem, kas sastiprināti kopā 3 mm attālumā cits no cita. Ar apaļu formu, kuras diametrs ir 3–6 cm, izspiež maizītes, raugoties, lai tās būtu regulāras un cilindriskas. To formai jābūt regulārai un, ciktāl iespējams, cilindriskai. Apaļmaizīšu galīgo formu izveido, ar plaukstas pamatni izdarot vieglas apļveida kustības. Cepampannas piepildīšanai vajadzīgo skaitu apaļmaizīšu izvieto uz dēļa cieši blakus citu citai un apziež ar sakultu olu, neļaujot tai notecēt gar malām. Kad pārziestā ola ir nedaudz apžuvusi, apaļmaizītes vienmērīgi izvieto uz cepampannas. Lai izmantotu mīklas atlikumu, to iespējami maigi un uzmanīgi samīca kopā, bet ne vairāk kā vēl divas reizes; pirms atkārtotas izmantošanas ļauj mīklai atpūsties.
      Apaļmaizītes 50–55 minūtes raudzē uz pannas, tad šauj sakarsētā cepeškrāsnī un 12–15 minūtes cep 220–240 °C temperatūrā. Tad tās ir gatavas.
      Gatavās apaļmaizītes var tirgot pēc svara vai iepriekš safasētas.
      GAISĪGO TEPERTŐS POGÁCSA ražošana
      I posms: dradžu masas sagatavošana
      Dradžu masas gatavošana ir līdzīga kā mīkstajām apaļmaizītēm. Vienīgā atšķirība: cūku taukiem un svaigajiem cūkas dradžiem (bez ādas) pievieno arī 1,5 % sāls (rēķinot pēc miltu masas) un smalki maltus piparus (0,001 % no miltu masas). Sāli šajā stadijā pievieno tādēļ, lai veidotos mīklas kārtainā struktūra. Raksturīgās sāļās garšas iegūšanai vajadzīgs salīdzinoši liels daudzums sāls, bet, ja to visu pievienos mīklai, kārtainā struktūra nevarēs izveidoties.
      Gatavojot pēc šā paņēmiena, dradžu masai pievieno tikai pusi jeb 50 % no vajadzīgā tauku daudzuma, bet otru pusi pievieno mīklai.
      II posms: mīklas sagatavošana
      Tā saukto pamata mīklu gatavo no dradžu masā neizmantotajiem taukiem, sāls (aptuveni 1 % no miltu masas), 5 % ar pienu aktivēta rauga (uz vienu kilogramu miltu), 0,02 % baltvīna vai etiķa, (ne obligāti) vienas olas, viena olas dzeltenuma un – pēc vajadzības – skābā krējuma, rezultātā iegūstot blīvu, vidēji elastīgu, viegli veltnējamu mīklu.
      Strādājot ar šā tipa mīklu, ir svarīgi, lai izejvielu un dradžu masas temperatūra nebūtu pārāk augsta un lai, mīklu veltnējot un lokot, dradžu masa atdalītu plānās mīklas kārtas citu no citas. Cepšanas laikā tauki starp plāni izveltnētajām mīklas kārtām izkūst un mīklas kārtas nesalīp kopā. Turklāt mīklā un taukos esošais ūdens iztvaikodams rada spiedienu, kas atbīda mīklas kārtas citu no citas, un tā izveidojas gatavajam produktam raksturīgais kārtainums.
      Ir divi paņēmieni, ar kuriem var panākt mīklas kārtainību:

                  a)

                  uz plāni izveltnētas mīklas vienmērīgi uzziež dradžu masu, tad mīklu satin veltnī. Veltnim ļauj 15–30 minūtes pastāvēt, tad to attin un vēlreiz satin, bet šoreiz 90 grādu leņķī no iepriekšējā tinuma virziena. Virziens ir jānomaina tāpēc, ka citādi apaļmaizītes cepšanas laikā sašķiebsies;

                  b)

                  gatavo pamata mīklu plāni izveltnē un ar dradžu masu apziež redzamo mīklas daļu; šo darbību atkārto ikreiz pēc mīklas pārlocīšanas. Šādā gadījumā mīklu nesatin, bet loka (vismaz trīs reizes).

            Pirms pēdējās attīšanas mīklai ļauj vismaz 15 minūtes atpūsties, tad to izveltnē pirksta biezumā (1–2 cm), virspusē iegriež blīvu perpendikulāru līniju rakstu un ar apaļu formu, kuras diametrs ir 3–6 cm, izspiež maizītes. Apaļmaizīšu galīgo formu izveido, ar plaukstas pamatni izdarot vieglas apļveida kustības. Cepampannas piepildīšanai vajadzīgo skaitu apaļmaizīšu izvieto uz dēļa cieši blakus citu citai un apziež ar sakultu olu, neļaujot tai notecēt gar malām.
      Kad pārziestā ola ir nedaudz apžuvusi, apaļmaizītes vienmērīgi izvieto uz cepampannas, kur tās 40–45 minūtes raudzē, tad šauj sakarsētā cepeškrāsnī un 8–10 minūtes cep 220–240 °C temperatūrā. Tad tās ir gatavas.
      Gatavās apaļmaizītes var tirgot uz svara vai iepriekš safasētas.
      1.7.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifika

         Tepertős pogácsa specifiku nodrošina:

                  —

                  produkta izejvielas: cūkas dradži un cūku tauki,

                  —

                  īpašā mīklas gatavošanas metode,

                  —

                  produkta fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

            Cūkas dradži – specifiku nodrošinošā izejviela
      Produktam Tepertős pogácsa specifiku piešķir cūkas dradži jeb pārpalikums pēc trekna cūkas speķa izkausēšanas. Dradžu sastāvā ir 12–13 % proteīnu un 82–84 % tauku; vismaz 60 % no produkta kopējā tauku satura dod tieši dradži.
      Īpašā mīklas gatavošanas metode
      Dradžu izmantošana ļauj gatavot divu veidu mīklu, stingro (mīksto apaļmaizīšu cepšanai) un kārtaino, un augstā tauku satura dēļ šī mīkla jāgatavo zemā temperatūrā: 24–26 °C.
      Produkta fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības
      Cūkas dradžu un cūku tauku izmantošanas rezultātā paaugstinātā tauku satura (20–30 %) dēļ Tepertős pogácsa ir augstāka uzturvērtība nekā citiem šīs kategorijas produktiem, turklāt tas tik ātri nesakalst un tāpēc ir ilgāk uzglabājams.
      1.8.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta tradicionālās iezīmes

      Nosaukums pogácsa pirmoreiz manīts ap 1395. gadu, un sākotnēji tas apzīmēja apaļas karstos pelnos un oglēs ceptas maizītes. Ungāru tautas pasakās tās bieži pieminētas kā hamuban sült pogácsa jeb pelnkūkas. Līdz XVIII gadsimtam tās dēvēja par apaļmaizi un arī ēda tāpat kā maizi. Mūsdienās pazīstamās cilindriskās formas, ar režģa rakstu rotātās apaļmaizītes, kas ir mazākas nekā to priekšgājējas, atzinību iemantoja un izplatītas kļuva vēlajos viduslaikos. Tās bija zināmākais no ungāru zemnieku ķēķa krāsns labumiem, tika ceptas vairākos paveidos, un to popularitāte nekad nav mazinājusies.

         Tepertős pogácsa rašanos ietekmēja divi faktori: izplatījās speķa tauku tecināšanas paraža, un dradži kļuva par ikdienas ēdienu. Kā vēstī liecības par kādas vidēji augstai kārtai piederīgas XVIII gadsimta 70. gadu Somoģas meģes muižnieku ģimenes ikdienu, speķa tauku tecināšana un dradžu gatavošana kopš XVIII gadsimta kļuva par ierastu lietu arī augstāko aprindu virtuvenēm. Turklāt augstmaņu mājsaimniecības reģistri liecina, ka no XVIII gadsimta Vidusdonavas līdzenuma mājsaimniecībās sāka parādīties īpaši tauku glabāšanai paredzētas muciņas (Cegléd 1850–1900. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása (muzeja publikācija). Cegléd, 1988, 28., 30. lpp., Szűcs). Var pieņemt, ka zemnieku un pilsētnieku vidū speķa tauku tecināšanas paraža sāka izplatīties un cūku tauki ikdienas pusdienu galdā aizvien biežāk nonāca, sākot ar XIX gadsimta vidu; šādi domāt vedina tas, ka XIX gadsimta 50. gados tauku muciņas jau bija minētas starp Donavas un Tisas upi esošo lauku apgabalu reģistros.
      XIX un XX gadsimta mijas mutvārdu folkloras pieraksti liecina, ka Vidustisas apgabala zemnieku saimniecībās no dradžiem vārīja ziepes un ka pamazām tos sāka novērtēt arī kā pārtikas produktu. Pēc cūku bērēm parasti cepa apaļmaizītes, kurām pievienoja mazus kraukšķīgus sacepta svaigā speķa gabaliņus bez ādas. XX gadsimta 30. gados sagatavotā etnogrāfiskā apskatā minētas raudzētas vai neraudzētas mīklas apaļmaizītes ar dažādām, tostarp dradžu, piedevām (Bátky Zs.: Táplálkozás (Ēdiens). In: A magyarság néprajza (Ungāru etnogrāfija). Budapest, 1933, 100. lpp.), tāpēc var teikt, ka dradžu pievienošana rauga mīklai vispārpieņemta kļuva XX gadsimta sākumā.
      Līdz pat šai dienai Tepertős pogácsának saglabā nozīmīgu vietu ikdienas kulinārajā tradīcijā. Apaļmaizītes pasniedz kopā ar sātīgo gulaša vai pupiņu zupu un piedāvā kā uzkodu sanāksmju un konferenču pārtraukumos. Bieži tās ceļ ģimenes svētku galdā kāzās vai kristībās un Ziemsvētku vai Lieldienu mielastā; lauku tūrisma saimniecībās tos piedāvā kā uzkodu pie vīna (Hagyományok Ízek Régiók, I. kötet (Tradīcijas, garšas, reģioni: 1. sējums), 145.–147. lpp.).
      Kopš XIX gadsimta 80. gadiem to labo slavu stiprina virkne pavārgrāmatu: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Ungāru–franču pavārgrāmata), 784.–785. lpp., 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (Jaunākie mājās gatavotie konditorejas izstrādājumi), 350. lpp., 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Vanco: manas receptes), 21. lpp., 1920; Az Új idők második receptkönyve (Otrā mūslaiku pavārgrāmata), 182. lpp., 1934; Hajdú ernőné: Jaj, mit főzzek (Ko man tagad pagatavot?), 73. lpp., 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei (Ungāru kulinārijas meistarstiķi), 89. lpp., 1973.
      1.9.   Minimālās prasības un procedūra specifiskuma kontroles jomā

                  Specifiskās īpašības

                  Minimālās prasības

                  Kontroles metode un biežums

                  Tauku saturs

                              —

                              sausnā 20–30 masas %

                              —

                              drīkst izmantot tikai cūku taukus

                  Saskaņā ar aprakstu 3.5. punktā; laboratorijā reizi sešos mēnešos

                  Dradži (sasmalcināti)

                              —

                              jāizmanto cūkas dradži

                              —

                              jāizmanto dradži bez ādas

                  Pamatojoties uz produktu dokumentāciju vai produkcijas lapām; par katru produkcijas partiju

                  Sastāvdaļas

                              —

                              saskaņā ar aprakstu 3.6. punktā (cūkas dradži, cūku tauki, kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari)

                  Pamatojoties uz produktu dokumentāciju vai produkcijas lapām; par katru produkcijas partiju

                  Produkta organoleptiskās īpašības (sastāvdaļas, garša, smarža)

                              —

                              mīksta vai gaisīga konsistence

                              —

                              viegli piparota garša un raksturīgā dradžu smarža un garša

                  Organoleptisko īpašību pārbaude; katrā maiņā

            2.   Iestādes vai institūcijas, kuras pārbauda atbilstību produkta specifikācijai

      2.1.   Nosaukums un adrese

      Nosaukums: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrālā lauksaimniecības administrācija, Pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma direktorāts)
      Adrese:
      Tālrunis: 456 30 10
      Fakss: —
      E-pasta adrese: oevi@oai.hu

                  ☒ Publiska

                   Privāta

            2.2.   Iestādes vai institūcijas konkrētie uzdevumi

      Iestāde vai institūcija pārbauda produkta atbilstību produkta specifikācijas prasībām.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/663 (2015. gada 28. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               29.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/663
   (2015. gada 28. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 28. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  91,5

                  TR

                  96,0

                  ZZ

                  93,8

                  0707 00 05

                  AL

                  97,3

                  EG

                  191,6

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  138,2

                  0709 93 10

                  MA

                  134,6

                  TR

                  141,8

                  ZZ

                  138,2

                  0805 10 20

                  EG

                  53,9

                  IL

                  64,4

                  MA

                  53,7

                  TR

                  70,3

                  ZZ

                  60,6

                  0805 50 10

                  BO

                  97,3

                  TR

                  57,0

                  ZZ

                  77,2

                  0808 10 80

                  AR

                  100,0

                  BR

                  90,5

                  CL

                  119,2

                  CN

                  167,0

                  MK

                  30,8

                  NZ

                  136,3

                  US

                  151,5

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  114,4

                  0808 30 90

                  AR

                  112,3

                  CL

                  121,5

                  NZ

                  212,0

                  ZA

                  111,7

                  ZM

                  112,8

                  ZZ

                  134,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 193/2013 ( 2013. gada 6. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               7.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 64/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 193/2013
   (2013. gada 6. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 6. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  82,8

                  MA

                  59,3

                  TN

                  69,4

                  TR

                  109,3

                  ZZ

                  80,2

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  MA

                  170,1

                  TR

                  156,8

                  ZZ

                  172,8

                  0709 91 00

                  EG

                  82,2

                  ZZ

                  82,2

                  0709 93 10

                  MA

                  47,3

                  TR

                  113,2

                  ZZ

                  80,3

                  0805 10 20

                  EG

                  54,3

                  IL

                  64,5

                  MA

                  54,6

                  TN

                  61,6

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  59,1

                  0805 50 10

                  TR

                  84,1

                  ZZ

                  84,1

                  0808 10 80

                  AR

                  116,3

                  BR

                  84,7

                  CL

                  115,2

                  CN

                  77,8

                  MK

                  28,7

                  US

                  151,0

                  ZZ

                  95,6

                  0808 30 90

                  AR

                  126,4

                  CL

                  178,5

                  TR

                  125,7

                  US

                  185,0

                  ZA

                  104,2

                  ZZ

                  144,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 23/2013 ( 2013. gada 15. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               16.1.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 11/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 23/2013
   (2013. gada 15. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 15. janvārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  62,1

                  TN

                  102,6

                  TR

                  130,0

                  ZZ

                  98,2

                  0707 00 05

                  EG

                  194,1

                  TR

                  130,5

                  ZZ

                  162,3

                  0709 91 00

                  EG

                  158,2

                  ZZ

                  158,2

                  0709 93 10

                  MA

                  104,4

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  118,6

                  0805 10 20

                  EG

                  54,9

                  MA

                  59,8

                  TR

                  63,5

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  70,5

                  0805 20 10

                  IL

                  162,4

                  MA

                  95,8

                  ZZ

                  129,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  113,9

                  KR

                  140,9

                  TR

                  94,1

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  TR

                  76,9

                  ZZ

                  76,9

                  0808 10 80

                  BA

                  47,0

                  CN

                  99,8

                  MK

                  38,5

                  US

                  183,6

                  ZZ

                  92,2

                  0808 30 90

                  CN

                  65,3

                  US

                  134,8

                  ZZ

                  100,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1362/2013 ( 2013. gada 11. decembris ), ar ko nosaka sensorās pārbaudes metodes termiski neapstrādātai mājputnu gaļai ar piedevām, lai to klasificētu kombinētajā nomenklatūrā

text:
                  19.12.2013

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 343/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1362/2013
         (2013. gada 11. decembris),
         ar ko nosaka sensorās pārbaudes metodes termiski neapstrādātai mājputnu gaļai ar piedevām, lai to klasificētu kombinētajā nomenklatūrā
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar kombinētās nomenklatūras 2. nodaļas 6.a) papildpiezīmi, kas iekļauta Regulas (EEK) Nr. 2658/87 pielikumā, “termiski neapstrādāta gaļa ar piedevām” ir “termiski neapstrādāta gaļa, kurai ar neapbruņotu aci redzamas vai skaidri sagaršojamas garšvielu piedevas ir iestrādātas produktā vai pārkaisītas visam produktam”.

                     (2)

                     Lai nodrošinātu, ka muitas iestādes muitas klasifikācijas vajadzībām piemēro vienotu pieeju, nepieciešams paredzēt metodes, ar ko noteikt, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ir ar piedevām vai bez tām kombinētās nomenklatūras 2. nodaļas 6.a) papildpiezīmes nozīmē.

                     (3)

                     Ņemot vērā pētījumus, ko veikusi Eiropas muitas laboratoriju grupa, metodēs, ar ko pārbauda, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ir ar piedevām vai bez tām, būtu jāietver, pirmkārt, vizuāla pārbaude, un, otrkārt, parauga nogaršošana.

                     (4)

                     Metode, kura ietver parauga nogaršošanu, būtu jāizmato tikai tad, ja pēc vizuālas pārbaudes nevar izdarīt secinājumus.

                     (5)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Metodes, ko izmanto, lai klasifikācijai kombinētajā nomenklatūrā noteiktu, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ir ar piedevām vai bez tām, ir noteiktas pielikumā.

            2. pants

               1.   Mājputnu gaļas vizuālo pārbaudi veic, izmantojot pielikuma I daļā aprakstīto metodi un tur izklāstītajos apstākļos.
               Vizuālās pārbaudes mērķis ir noteikt, vai garšvielu piedevas ir pārkaisītas visam produktam vai ne un vai garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               2.   Mājputnu gaļas nogaršošanu veic, izmantojot pielikuma II daļā aprakstīto metodi un tur izklāstītajos apstākļos.
               Nogaršošanu veic tikai tad, ja pēc vizuālās pārbaudes rezultātiem nav noteikts, ka visam paraugam pārkaisītas garšvielu piedevas un ka tās redzamas ar neapbruņotu aci.
               Nogaršošanas mērķis ir noteikt, vai mājputnu gaļā ir skaidri sagaršojamas produktā iestrādātas vai visam produktam pārkaisītas garšvielu piedevas.
               Nogaršošanas sagatavošanas darbus veic tikai tādās telpās, kas atbilst pielikuma II daļas 2. punktā izklāstītajām aprīkojuma prasībām.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2013. gada 11. decembrī

                  Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Algirdas ŠEMETA

            (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

            PIELIKUMS
            I DAĻA.   MĀJPUTNU GAĻAS AR PIEDEVĀM VIZUĀLA PĀRBAUDE
            1.   Mērķis un definīcija

            Šīs metodes mērķis ir noteikt, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ar piedevām jāklasificē kombinētās nomenklatūras 2. vai 16. nodaļā, jo var noteikt, ka:

                        1)

                        garšvielu piedevas pārkaisītas visam produktam; un

                        2)

                        garšvielu piedevas redzamas ar neapbruņotu aci.

                  Metode ietver viena vai vairāku termiski neapstrādātas mājputnu gaļas paraugu vizuālu pārbaudi.
            2.   Paraugu sagatavošana

            Ikvienu paraugu ņem no deklarētas partijas. Paraugu ņem tikai no neatvērta oriģinālā iepakojuma. Paraugu var iepakot kārbā vai plastmasas vakuumiepakojumā.
            Ja termiski neapstrādātā gaļa ir saldēta, paraugu atkausē (piemēram, ledusskapī 4 °C temperatūrā). Šķidrumu aizvāc minimāli.
            Attiecīgo informāciju par iepakojuma un/vai par paraugiem reģistrē vai nofotografē un iekļauj 4. punktā minētajā pārbaudes ziņojumā.
            3.   Vizuālās pārbaudes veikšana

            Pēc iepakojuma noņemšanas vizuāli pārbauda paraugu.
            Paraugu pārbauda vismaz divi vērtētāji.
            Vizuālajā pārbaudē vērtētāji ņem vērā šādus faktorus:

                        a)

                        ne visām parauga virsmas daļām jābūt vienādā mērā pārkaisītām ar garšvielu piedevām;

                        b)

                        ja atdalītas mājputnu filejas vienas puses krokās, citās nelīdzenās vietās vai griezuma vietās nav piedevu, tas neietekmē secinājumu par to, vai garšvielu piedevas ir vai nav pārkaisītas visam produktam;

                        c)

                        pamanīt baltos piparus ir grūtāk nekā melnos piparus;

                        d)

                        pamanīt piparus uz gaišas gaļas (piemēram, krūtiņas gaļas) ir vieglāk nekā uz tumšas gaļas (piemēram, augšstilba gaļas).

                  4.   Rezultātu izvērtējums

            Par to, vai garšvielu piedevas ir vai nav pārkaisītas visam produktam un vai garšvielu piedevas ir vai nav redzamas ar neapbruņotu aci, visiem vērtētājiem jāsecina viens un tas pats.
            Viņiem jāaizpilda pārbaudes ziņojums par termiski neapstrādātas mājputnu gaļas ar piedevām vizuālo pārbaudi. Pārbaudes ziņojuma veidlapas paraugs ir iekļauts 1. papildinājumā.
            Ja visu vērtētāju secinājums par konkrētu paraugu nav viens un tas pats vai ja viņi visi secina, ka garšvielu piedevas nav pārkaisītas visam paraugam vai ka garšvielu piedevas nav redzamas ar neapbruņotu aci, paraugu pārbauda saskaņā ar II daļu.
            5.   Paskaidrojuma attēli

            Pievienotajos attēlos redzams, kā jāvērtē paraugi vizuālajā pārbaudē.
            Attēlos redzama sagatavota mājputnu gaļa, un zem katra attēla sniegtie paskaidrojumi var attiekties arī uz citām garšvielām.
            Attēlu “AUGŠĀ” ir mājputnu krūtiņas ārējā virsma un “LEJĀ” – mājputnu krūtiņas virsma tajā pusē, kur nogriezta no kaula.

               1.A   attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               1.B   attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               2.A   attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               2.   B attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               3.A   attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               3.B   attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               4.A   attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               4.B   attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               5.A   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.

               5.B   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.

               6.   attēls

            Vizuālās pārbaudes rezultāts. Visam paraugam ir pārkaisītas garšvielu piedevas, un tās ir redzamas ar neapbruņotu aci.

               7.   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.

               8.   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.

               9.   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.

               10.   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.

               11.   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.

               12.   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.

               13.   attēls

            NAV
               Vizuālās pārbaudes rezultāts. Garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci, bet tās NAV pārkaisītas visam paraugam.
            II DAĻA.   MĀJPUTNU GAĻAS AR PIEDEVĀM NOGARŠOŠANA
            1.   Mērķis un definīcija

            Šīs metodes mērķis ir noteikt, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ar piedevām jāklasificē kombinētās nomenklatūras 2. vai 16. nodaļā, jo var noteikt, ka:

                        1)

                        garšvielu piedevas ir iestrādātas mājputnu gaļā vai pārkaisītas visam produktam; un

                        2)

                        garšvielu piedevas var skaidri sagaršot.

                  Metode ietver viena vai vairāku termiski apstrādātu mājputnu gaļas paraugu nogaršošanu.
            2.   Pārbaudes telpu aprīkojums

            Telpās, kurās notiek nogaršošana, jābūt vismaz šādam aprīkojumam:

                        —

                        mikroviļņu krāsns,

                        —

                        gaļas dēlīši,

                        —

                        asi naži,

                        —

                        lēzeni šķīvji (piemēram, polistirola, māla, fajansa vai porcelāna), marķēti ar nejauši izvēlētiem trīsciparu kodiem,

                        —

                        dakšiņas ēšanai,

                        —

                        zonde (pārtikas termometrs),

                        —

                        vienreizlietojamie cimdi.

                  3.   Paraugu sagatavošana

            Paraugs ir lietošanai pārtikā paredzētas mājputnu gaļas porcija.
            Ja rodas šaubas par paraugu, piemēram, par pievienotu(-iem) netipisku(-iem) savienojumu(-iem) vai iespējamu mikrobioloģisko piesārņojumu, jāveic riska novērtēšana vai pirmspārbaudes mikrobioloģiskā analīze.
            Paraugs ir pilnībā termiski apstrādāts mikroviļņu krāsnī. Pārbaudes laikā paraugam jābūt piemērotam lietošanai pārtikā.
            Parauga iekšējai temperatūrai jābūt vismaz 77 °C. Temperatūru pārbauda termiskās apstrādes beigās, izmantojot zondi (pārtikas termometru). Ja mikroviļņu krāsns specifikāciju dēļ vajadzīgs “nogaidīšanas laiks”, temperatūru nolasa tad, kad tas ir beidzies. Nogaidīšanas laikā pēc tam, kad izslēgta strāva, kamēr mikroviļņu krāsns durvis ir aizvērtas, produkta termiskā apstrāde turpinās, izmantojot jau radīto karstumu.
            Parauga ārējā virsma jānogriež ar asu nazi, lai tiktu klāt termiski apstrādātajai gaļai parauga vidū. Jāraugās, lai ar ārējo virsmu nepiesārņotu gaļas vidusdaļu.
            Gaļas vidusdaļa jāsagriež aptuveni 2 cm3 porcijās.
            Paraugi jāatstāj atdzist vismaz 10 minūtes.
            Paraugi jāpasniedz vērtētājiem uz marķētiem šķīvjiem.
            4.   Nogaršošana

            Vienu vai vairākus paraugus nogaršo pieci līdz astoņi kvalificēti un apmācīti vērtētāji. Vienā reizē var novērtēt ne vairāk kā piecus paraugus.
            Starp paraugu nogaršošanu ievēro pietiekamu starplaiku un/vai lieto piemērotu garšas neitralizētāju (pudelēs pildītu ūdeni un nesālītus sausiņus).
            Vērtētājiem jāspēj veikt novērtēšanu ar minimālām šaubām.
            Vērtētājiem jānogaršo paraugs un objektīvi jāapraksta īpašības, kas raksturo tā pamatgaršu, pēcgaršu un sajūtas mutē.
            Vērtētājiem jāaizpilda šādas divas veidlapas:

                        (a)

                        īpašību noteikšanas veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei;

                        (b)

                        brīva apraksta apkopojuma veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei.

                  Veidlapu paraugi ir ietverti 2. un 3. papildinājumā.
            Katrs vērtētājs īpašību noteikšanas veidlapā ieraksta īpašības, norādot katras īpašības intensitāti skalā no 1 līdz 3 un izmantojot tikai apzīmētājus: “NEIZTEIKTA” (1), “SKAIDRI SAGARŠOJAMA” (2) un “SPĒCĪGA” (3).
            Vērtētāju atzīmētos apzīmētājus ieraksta brīva apraksta apkopojuma veidlapā, norādot, cik daudz vērtētāju katram paraugam norādījuši attiecīgo apzīmētāju.
            Īpašību intensitātes raksturojumu ietver arī brīva apraksta apkopojuma veidlapā.
            Ja vērtētāji lieto atšķirīgus apzīmētājus, par kuriem zināms, ka to nozīme ir līdzīga, piemēram “taukains” un “eļļains”, tiek uzskatīts, ka tie lietojuši vienu un to pašu apzīmētāju.
            Rezultāti, kas attiecas uz pievienotajiem aromatizētājiem vai garšvielām (piemēram, “skāba”, “salda”, “asa”, “vircota”, “piparu”, “ķiploku” u. c.), jāieraksta brīva apraksta apkopojuma veidlapā.
            5.   Rezultātu izvērtējums

            Ja īpašību noteikšanas veidlapā un brīva apraksta apkopojuma veidlapā vismaz puse vērtētāju atbilstoši 4. punktam vismaz ar kodu 2 (“SKAIDRI SAGARŠOJAMA”) norādījuši, ka ir sagaršojuši pievienotus aromatizētājus vai garšvielas, tiek uzskatīts, ka paraugā ir skaidri sagaršojamas piedevas.
            Veidlapā jāsniedz pilnīga informācija par paraugiem, to sagatavošanu un procedūru(-ām), kas ievērota(-as), lai iegūtu un interpretētu iegūtos rezultātus.

               1. Papildinājums

                  Termiski neapstrādātas mājputnu gaļas ar piedevām vizuālās pārbaudes ziņojums

               Datums: …

                           Kods …

                           Kods …

                           Kods …

                           Kods …

                           Kods …

                           Garšvielas pārkaisītas visam produktam

                           JĀ/NĒ

                           JĀ/NĒ

                           JĀ/NĒ

                           JĀ/NĒ

                           JĀ/NĒ

                           Garšvielas redzamas ar neapbruņotu aci

                           JĀ/NĒ

                           JĀ/NĒ

                           JĀ/NĒ

                           JĀ/NĒ

                           JĀ/NĒ

                           Svarīga informācija

               2. papildinājums

                  Īpašību noteikšanas veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei

               Nosaukums: … Datums: … Produkts: …

                           Kods

                           Garša / pēcgarša / sajūta mutē

                           Intensitāte

                  Skala

                           1

                           2

                           3

                           NEIZTEIKTA

                           SKAIDRI SAGARŠOJAMA

                           SPĒCĪGA

               3. papildinājums

                  Brīva apraksta apkopojuma veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei

               Datums: …

                           Kods

                           1

                           2

                           3

                           Kods

                           1

                           2

                           3

                           Kods

                           1

                           2

                           3

                           Īpašības, kas minētas:
                           Garšai / pēcgaršai / sajūtām mutē

                           Neizteikta

                           Skaidri sagaršojama

                           Spēcīga

                           Neizteikta

                           Skaidri sagaršojama

                           Spēcīga

                           Neizteikta

                           Skaidri sagaršojama

                           Spēcīga

                     Apkopojis(-usi): … Pārbaudījis(-usi): …
               1., 2., un 3. slejā ierakstīt to vērtētāju skaitu, kuri identificējuši šo īpašību.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/166 (2016. gada 8. februāris), ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas piemērojami no Indijas importētiem pārtikas produktiem, kuri satur beteļauga lapas (Piper betle) vai sastāv no tām, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 669/2009 (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               9.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 32/143

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/166
   (2016. gada 8. februāris),
   ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas piemērojami no Indijas importētiem pārtikas produktiem, kuri satur beteļauga lapas (Piper betle) vai sastāv no tām, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 669/2009
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (2), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi, Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā paredzēta iespēja pieņemt atbilstošus Savienības ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no trešās valsts, ja šo risku nevar apmierinoši novērst ar dalībvalstu atsevišķi veiktajiem pasākumiem.

               (2)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 669/2009 (3) noteiktas pastiprinātas oficiālās kontroles attiecībā uz minētās regulas I pielikumā uzskaitītās barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, importu. Kopš 2014. gada 1. aprīļa Indijas izcelsmes beteļauga lapām (Piper betle L.) tiek veiktas biežākas oficiālās kontroles attiecībā uz vairāku Salmonella celmu klātbūtni.

               (3)

               Rezultāti, kas iegūti minēto pārtikas produktu biežākās kontrolēs, ko dalībvalstis veikušas atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 669/2009, turpina uzrādīt biežu neatbilstību Savienības tiesību aktos noteiktajiem pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem. Kopš 2011. gada, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā, ir saņemti aptuveni 90 paziņojumi (4) sakarā ar dažādu Salmonella patogēno celmu klātbūtni pārtikas produktos, kuri satur beteļauga lapas vai sastāv no tām un kuru izcelsme ir Indijā vai kuri sūtīti no Indijas.

               (4)

               Minētie rezultāti liecina, ka minēto pārtikas produktu imports apdraud cilvēku veselību. Neraugoties uz biežāku kontroli uz Savienības robežām, situācija nav uzlabojusies. Turklāt, neraugoties uz Eiropas Komisijas nepārprotamo pieprasījumu, Indijas iestādes nav iesniegušas konkrētu un apmierinošu rīcības plānu ražošanas un kontroles sistēmu trūkumu novēršanai.

               (5)

               Lai aizsargātu cilvēku veselību Savienībā, nepieciešams sniegt papildu garantijas saistībā ar minētajiem pārtikas produktiem no Indijas. Tādēļ visiem beteļauga lapu sūtījumiem no Indijas būtu jāpievieno analītisko testu rezultāti un veselības sertifikāts, kas apliecina, ka minētie pārtikas produkti ir ražoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 852/2004 (5) paredzētajiem higiēnas noteikumiem, ka no tiem ir ņemti paraugi un tie ir analizēti attiecībā uz Salmonella klātbūtni un atzīti par atbilstošiem Savienības tiesību aktiem.

               (6)

               No šīs regulas noteikumu piemērošanas jomas ir lietderīgi izslēgt nekomerciālus sūtījumus.

               (7)

               Paraugu ņemšana no sūtījumiem un to analīze būtu jāveic atbilstoši attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 (6) ir paredzēti pārtikas produktu mikrobioloģiskie kritēriji, kā arī noteikumi par paraugu ņemšanu pārtikas produktu mikrobioloģisko kritēriju oficiālajai kontrolei Savienībā.

               (8)

               Indijas iestādes ir darījušas Komisijai zināmu tās kompetentās iestādes nosaukumu, kuras pilnvarotais pārstāvis ir tiesīgs parakstīt veselības sertifikātu.

               (9)

               Regula (EK) Nr. 669/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

               (10)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Darbības joma
   1.   Šo regulu piemēro tādu pārtikas produktu sūtījumiem, kuri satur beteļauga lapas (Piper betle L., plašāk pazīstama kā “betele”) vai sastāv no tām, tostarp tādiem, kuri deklarēti ar KN kodiem 1404 90 00 un kuru izcelsme ir Indijā vai kuri nosūtīti no Indijas, un minēti šīs regulas I pielikumā.
   2.   Šo regulu nepiemēro 1. punktā minēto pārtikas produktu sūtījumiem, kas ir paredzēti privātpersonai vienīgi personīgam patēriņam vai lietošanai. Šaubu gadījumā pierādīšanas pienākums ir sūtījuma saņēmējam.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. un 3. pantā, Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 669/2009 3. pantā noteiktās definīcijas.
   3. pants
   Imports Savienībā
   1. panta 1. punktā minētā pārtikas produkta sūtījumus drīkst importēt Savienībā tikai saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas šajā regulā.
   Minētā pārtikas produkta sūtījumus drīkst ievest Savienībā tikai pa izraudzīto ievešanas vietu (DPE), kā definēts Regulā (EK) Nr. 669/2009.
   4. pants
   Paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti
   1.   Pārtikas produkta sūtījumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā, pievieno Indijas kompetento iestāžu veiktās paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus, lai apstiprinātu atbilstību Savienības tiesību aktiem par Salmonella mikrobioloģiskajiem kritērijiem attiecībā uz 1. panta 1. punktā minēto pārtikas produktu.
   2.   Paraugu ņemšana, kas minēta 1. punktā, jāveic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2073/2005.
   5. pants
   Veselības sertifikāts
   1.   Sūtījumam pievieno arī veselības sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar II pielikumā doto paraugu.
   2.   Veselības sertifikātu aizpilda, paraksta un verificē Indijas kompetentās iestādes pilnvarots pārstāvis.
   3.   Veselības sertifikātu sagatavo tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, kurā atrodas DPE. Tomēr dalībvalsts var piekrist izmantot veselības sertifikātus, kas sagatavoti citā Savienības oficiālajā valodā.
   6. pants
   Identifikācija
   Katru 1. panta 1. punktā minētā pārtikas produkta sūtījumu identificē ar identifikācijas kodu, kurš atbilst 4. pantā minēto paraugu ņemšanas un analīžu rezultātu identifikācijas kodam un 5. pantā minētā veselības sertifikāta identifikācijas kodam. Katru atsevišķo sūtījuma maisu vai cita veida iepakojumu identificē ar minēto identifikācijas kodu.
   7. pants
   Iepriekšējs paziņojums par sūtījumiem
   1.   Pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji vai to pārstāvji iepriekš paziņo kompetentajām iestādēm izraudzītajā ievešanas vietā 1. panta 1. punktā minētā pārtikas produkta sūtījumu plānoto faktiskās pienākšanas datumu un laiku, kā arī sūtījuma veidu.
   2.   Lai izpildītu iepriekšējās paziņošanas pienākumu, tie aizpilda Regulas (EK) Nr. 669/2009 3. panta a) punktā noteiktā kopējā ievešanas dokumenta (KID) I daļu un minēto dokumentu iesniedz kompetentajai iestādei izraudzītajā ievešanas vietā vismaz vienu darbdienu pirms sūtījuma faktiskās pienākšanas.
   3.   Aizpildot KID šīs regulas piemērošanai, pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji attiecībā uz 1. panta 1. punktā minēto pārtikas produktu ņem vērā Regulas (EK) Nr. 669/2009 II pielikumā noteiktos KID aizpildīšanas norādījumus.
   8. pants
   Oficiālās kontroles
   1.   Lai apstiprinātu atbilstību 4. un 5. pantā noteiktajām prasībām, kompetentā iestāde izraudzītajā ievešanas vietā veic visu 1. panta 1. punktā minētā pārtikas produkta sūtījumu dokumentu pārbaudes.
   2.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētā pārtikas produkta identitātes un fiziskās pārbaudes veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 8., 9. un 19. pantu šīs regulas I pielikumā noteiktajā biežumā.
   3.   Pēc pārbaužu pabeigšanas kompetentās iestādes:

               a)

               aizpilda KID II daļas attiecīgās iedaļas;

               b)

               pievieno saskaņā ar šā panta 2. punktu ņemto paraugu un veikto analīžu rezultātus;

               c)

               kopējā ievešanas dokumentā sniedz un aizpilda KID atsauces numuru;

               d)

               apzīmogo un paraksta KID oriģinālu;

               e)

               sagatavo parakstītā un apzīmogotā KID kopiju un to saglabā.

         4.   KID un veselības sertifikāta oriģinālu ar pievienotajiem 4. pantā minētajiem paraugu ņemšanas un analīžu rezultātiem pievieno sūtījumam transportēšanas laikā līdz brīdim, kad tas laists brīvā apgrozībā. Attiecībā uz 1. panta 1. punktā minēto pārtikas produktu, ja pirms fizisko pārbaužu rezultātu saņemšanas sūtījumu atļauj transportēt tālāk, šim nolūkam izsniedz apliecinātu KID oriģināla kopiju.
   9. pants
   Sūtījumu dalīšana
   1.   Sūtījumus nedala, iekams nav pabeigtas visas oficiālās kontroles un kompetentās iestādes nav pilnībā aizpildījušas KID, kā paredzēts 8. pantā.
   2.   Ja sūtījumu pēc tam sadala, katru sūtījuma daļu līdz brīdim, kad to laiž brīvā apgrozībā, transportē kopā ar apliecinātu KID kopiju.
   10. pants
   Laišana brīvā apgrozībā
   Lai sūtījumus laistu brīvā apgrozībā, pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji vai to pārstāvji muitas dienestiem (fiziski vai elektroniski) uzrāda KID, ko pienācīgi aizpildījusi kompetentā iestāde, kad pabeigtas visas oficiālās kontroles un ir zināmi labvēlīgi fizisko pārbaužu rezultāti, ja tādas pārbaudes ir nepieciešamas. Muitas dienesti sūtījumu laiž brīvā apgrozībā tikai tad, ja KID II daļas 14. ailē ir norādīts labvēlīgs kompetentās iestādes lēmums, kas II daļas 21. ailē parakstīts.
   11. pants
   Neatbilstība
   Ja oficiālajās kontrolēs konstatēta neatbilstība attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, kompetentā iestāde aizpilda KID III daļu un rīkojas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 882/2004 19., 20. un 21. pantam.
   12. pants
   Ziņojumi
   Dalībvalstis reizi trijos mēnešos iesniedz Komisijai ziņojumu par visu to oficiālo kontroļu analīžu rezultātiem, kas atbilstoši šai regulai veiktas pārtikas produkta sūtījumiem. Minēto ziņojumu iesniedz mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām.
   Ziņojumā norāda šādu informāciju:

               —

               importēto sūtījumu skaits,

               —

               tādu sūtījumu skaits, no kuriem ņemti paraugi analīzei,

               —

               regulas 8. panta 2. punktā paredzēto pārbaužu rezultāti.

         13. pants
   Izmaksas
   Visas izmaksas, kas radušās, veicot oficiālās kontroles, ieskaitot paraugu ņemšanu, analīzes, uzglabāšanu un pasākumus saistībā ar neatbilstību, sedz pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji.
   14. pants
   Pārejas pasākumi
   Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta un 5. panta 1. punkta, dalībvalstis atļauj importēt 1. panta 1. punktā minētās pārtikas sūtījumus, kas atstājuši izcelsmes valsti pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, bez pievienota veselības sertifikāta un paraugu ņemšanas un analīžu rezultātiem.
   15. pants
   Regulas (EK) Nr. 669/2009 grozīšana
   Regulu (EK) Nr. 669/2009 groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.
   16. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 8. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (2)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

      (3)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

      (4)  No 2011. gada līdz 2015. gada 15. oktobrim (2011. gadā – 12, 2012. gadā – 6, 2013. gadā – 13, 2014. gadā – 17 un 2015. gada 15. oktobrī – 43 paziņojumi).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

      (6)  Komisijas 2005. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS
      Pārtika, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika un uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie pasākumi:

                  Barība un pārtika
                  (paredzētā izmantošana)

                  KN kods (1)

                     Taric apakšgrupa

                  Izcelsmes valsts vai nosūtītājvalsts

                  Risks

                  Importa fizisko pārbaužu un identitātes pārbaužu biežums (%)

                  Beteļauga lapas (Piper betle L.) –
                        (Pārtika)

                  ex 1404 90 00

                  10

                  Indija (IN)

                  Salmonella (2)

                  10

         (1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex”.

         (2)  Atsauces metode EN/ISO 6579 vai attiecībā pret to validēta metode, kā minēts 5. pantā Komisijas 2005. gada 15. novembra Regulā (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

      II PIELIKUMS

         Veselības sertifikāts importam Eiropas Savienībā

      … (1)

         Sūtījuma kods …Sertifikāta numurs …

      Saskaņā ar noteikumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/166, ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas piemērojami beteļauga lapu (Piper betle) importam no Indijas,
      …
       …(Regulas (ES) 2016/166 5. panta 2. punktā minētā kompetentā iestāde)
      APLIECINA, ka…
       …(Regulas (ES) 2016/166 1. panta 1. punktā minētā pārtika)
      šajā sūtījumā, ko veido …
      …
       …(sūtījuma apraksts, produkts, iepakojumu skaits un veids, bruto vai neto svars)
      un ko …(iekraušanas vieta)
      iekrāvis …(pārvadātāja identifikācija),
      un kas tiek sūtīts uz …(galamērķa vieta un valsts)
      un nāk no uzņēmuma …
       …(uzņēmuma nosaukums un adrese),
      ir ražots, ievērojot nosacījumus, kas atbilst Regulai (EK) Nr. 852/2004.
      Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2073/2005 no šā sūtījuma tika ņemti paraugi
      …(datums), un šiem paraugiem veiktas laboratoriskas analīzes …
      (datums) …
      (laboratorijas nosaukums), lai pārbaudītu salmonellas celmu klātbūtni. Pielikumā pievienota sīkāka informācija par paraugu ņemšanu, izmantotajām analīzes metodēm un visiem rezultātiem.
      (Vieta) …(datums) …
      Regulas (ES) 2016/166 5. panta 2. punktā minētās kompetentās iestādes pilnvarotā pārstāvja.

         (1)  Produkts un izcelsmes valsts.

      III PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā svītro šādu ierakstu:

                     Barība un pārtika
                     (paredzētā izmantošana)

                     KN kods (1)

                        Taric apakšgrupa

                     Izcelsmes valsts

                     Risks

                     Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%)

                     “Beteļauga lapas (Piper betle L.) –
                           (Pārtika)

                     ex 1404 90 00

                     10

                     Indija (IN)

                     Salmonella (2)

                     50”

         (1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex”.

         (2)  Atsauces metode EN/ISO 6579 vai attiecībā pret to validēta metode, kā minēts Komisijas 2005. gada 15. novembra Regulas (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.) 5. pantā.