title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2013 ( 2013. gada 22. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               23.1.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 20/48

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 54/2013
   (2013. gada 22. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 22. janvārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  66,0

                  TN

                  88,5

                  TR

                  118,0

                  ZZ

                  90,8

                  0707 00 05

                  EG

                  200,0

                  JO

                  182,1

                  MA

                  158,2

                  TR

                  157,7

                  ZZ

                  174,5

                  0709 91 00

                  EG

                  128,6

                  ZZ

                  128,6

                  0709 93 10

                  EG

                  105,4

                  MA

                  95,6

                  TR

                  140,1

                  ZZ

                  113,7

                  0805 10 20

                  EG

                  55,6

                  MA

                  58,1

                  TN

                  60,2

                  TR

                  62,9

                  ZA

                  46,1

                  ZZ

                  56,6

                  0805 20 10

                  MA

                  88,4

                  ZZ

                  88,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  111,4

                  KR

                  138,5

                  TR

                  82,7

                  ZZ

                  110,9

                  0805 50 10

                  EG

                  87,0

                  TR

                  74,7

                  ZZ

                  80,9

                  0808 10 80

                  CN

                  91,3

                  MK

                  35,9

                  US

                  164,1

                  ZZ

                  97,1

                  0808 30 90

                  CN

                  68,8

                  US

                  132,9

                  ZZ

                  100,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1006 (2016. gada 22. jūnijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 255/2010 groza attiecībā uz ICAO noteikumiem, kas minēti 3. panta 1. punktā (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               23.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1006
   (2016. gada 22. jūnijs),
   ar ko Regulu (ES) Nr. 255/2010 groza attiecībā uz ICAO noteikumiem, kas minēti 3. panta 1. punktā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) (1), un jo īpaši tās 6. panta 7. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulas (ES) Nr. 255/2010 (2) 3. panta 1. punktā noteikts, ka gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) pasākumu plānošana, koordinēšana un izpilde, ko īsteno 1. panta 3. punktā minētās ATFM procesos iesaistītās puses vai pārstāvji, kas rīkojas to vārdā, atbilst pielikumā norādītajiem ICAO noteikumiem. Pielikums atsaucas uz definīcijām un dažādiem noteikumiem, kas izklāstīti Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvencijas) 11. pielikumā, konkrēti tā 13. izdevumā, kas datēts ar 2001. gada jūliju un ietver 47. grozījumu. Kopš Regulas (ES) Nr. 255/2010 pieņemšanas ICAO ir grozījusi vairākas definīcijas un noteikumus Čikāgas konvencijas 11. pielikumā, kas jaunākajā redakcijā ietver 49. grozījumu.

               (2)

               Regulas (ES) Nr. 255/2010 pielikums atsaucas arī uz noteikumiem, kas izklāstīti ICAO dokumentā Nr. 7030 “Reģiona papildu procedūras”, konkrēti tā 5. izdevumā, kas datēts ar 2007. gadu. Tomēr dokumenta Nr. 7030 5. izdevums patiesībā ir datēts ar 2008. gadu, un norāde uz 2007. gadu kā izdošanas gadu ir jālabo.

               (3)

               Tāpēc Regulā (ES) Nr. 255/2010 ietvertās atsauces uz Čikāgas konvencijas 11. pielikumu un ICAO dokumentu Nr. 7030 būtu jālabo un jāatjaunina, lai dalībvalstīm ļautu izpildīt starptautiskās juridiskās saistības un lai nodrošinātu saskaņotību ar ICAO starptautisko tiesisko regulējumu.

               (4)

               Tādēļ Regula (ES) Nr. 255/2010 būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (3) 5. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 255/2010 pielikumu aizstāj ar šādu:

         “PIELIKUMS

               ICAO noteikumu saraksts gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības mērķiem

                     1.

                     Čikāgas konvencijas 11. pielikuma “Gaisa satiksmes pakalpojumi” 3. nodaļas 3.7.5. punkts (Gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība) (13. izdevums, 2001. gada jūlijs, ietverot 49. grozījumu).

                     2.

                        ICAO dokumenta Nr. 4444 “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa satiksmes pārvaldība” (PANS-ATM) 3. nodaļa (ATS sistēmas kapacitāte un gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība) (15. izdevums, 2007. gads).

                     3.

                        ICAO dokumenta Nr. 7030 “Eiropas (EUR) reģiona papildu procedūras” 8. nodaļas 8.3. punkts (Atbrīvojumi no ATFM nišu piešķiršanas) (5. izdevums, 2008. gads).

                     4.

                        ICAO dokumenta Nr. 7030 “Eiropas (EUR) reģiona papildu procedūras” 8. nodaļas 8.4.1. punkta c) apakšpunkts (par gaisa kuģu ekspluatantu darbības atbilstību ATFM procedūrām) (5. izdevums, 2008. gads).

                     5.

                        ICAO dokumenta Nr. 7030 “Eiropas (EUR) reģiona papildu procedūras” 2. nodaļas 2.3.2. punkts (par izmaiņām EOBT) (5. izdevums, 2008. gads).”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 22. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

      (2)  Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 255/2010, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus (OV L 80, 26.3.2010., 10. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2107 (2015. gada 20. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               21.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 305/45

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2107
   (2015. gada 20. novembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 20. novembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  50,7

                  MA

                  69,8

                  ZZ

                  60,3

                  0707 00 05

                  AL

                  74,3

                  MA

                  93,8

                  TR

                  144,3

                  ZZ

                  104,1

                  0709 93 10

                  AL

                  80,9

                  MA

                  54,7

                  TR

                  159,2

                  ZZ

                  98,3

                  0805 20 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  83,5

                  ZZ

                  89,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  67,4

                  ZZ

                  67,4

                  0805 50 10

                  TR

                  102,7

                  ZZ

                  102,7

                  0808 10 80

                  AU

                  166,8

                  CA

                  158,0

                  CL

                  73,7

                  MK

                  32,3

                  NZ

                  172,8

                  ZA

                  164,9

                  ZZ

                  128,1

                  0808 30 90

                  BA

                  85,4

                  CN

                  59,1

                  TR

                  120,6

                  ZZ

                  88,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1939 (2015. gada 9. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Latvijas lielie pelēkie zirņi (ACVN))

text:
               29.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 283/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1939
   (2015. gada 9. oktobris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Latvijas lielie pelēkie zirņi (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Latvijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Latvijas lielie pelēkie zirņi”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Latvijas lielie pelēkie zirņi” būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums “Latvijas lielie pelēkie zirņi” (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 9. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 189, 6.6.2015., 11. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 783/2013 ( 2013. gada 14. augusts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               15.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 219/28

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 783/2013
   (2013. gada 14. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 14. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0709 93 10

                  TR

                  148,4

                  ZZ

                  148,4

                  0805 50 10

                  AR

                  99,2

                  CL

                  101,4

                  TR

                  70,0

                  UY

                  115,6

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  98,0

                  0806 10 10

                  EG

                  186,1

                  MA

                  161,7

                  MX

                  264,4

                  TR

                  155,7

                  ZZ

                  192,0

                  0808 10 80

                  AR

                  199,4

                  BR

                  106,7

                  CL

                  139,8

                  CN

                  74,9

                  NZ

                  129,5

                  US

                  164,7

                  ZA

                  114,8

                  ZZ

                  132,8

                  0808 30 90

                  AR

                  183,4

                  CL

                  146,4

                  TR

                  152,4

                  ZA

                  102,7

                  ZZ

                  146,2

                  0809 30

                  TR

                  148,5

                  ZZ

                  148,5

                  0809 40 05

                  BA

                  44,8

                  MK

                  61,9

                  TR

                  92,4

                  ZZ

                  66,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/563 ( 2015. gada 8. aprīlis ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               9.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 93/39

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/563
   (2015. gada 8. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 8. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  102,3

                  MA

                  105,2

                  TR

                  122,2

                  ZZ

                  109,9

                  0707 00 05

                  MA

                  39,8

                  MK

                  97,3

                  TR

                  142,0

                  ZZ

                  93,0

                  0709 93 10

                  MA

                  81,5

                  TR

                  165,8

                  ZZ

                  123,7

                  0805 10 20

                  CL

                  64,9

                  EG

                  46,5

                  IL

                  74,2

                  MA

                  64,0

                  TN

                  54,5

                  TR

                  66,7

                  ZZ

                  61,8

                  0805 50 10

                  TR

                  49,5

                  ZZ

                  49,5

                  0808 10 80

                  BR

                  98,4

                  CL

                  96,7

                  MK

                  28,2

                  US

                  238,8

                  ZA

                  123,2

                  ZZ

                  117,1

                  0808 30 90

                  AR

                  133,9

                  CL

                  141,7

                  CN

                  106,3

                  ZA

                  127,4

                  ZZ

                  127,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 990/2012 ( 2012. gada 25. oktobris ) par atļauju lietot Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U) preparātu kā barības piedevu visām dzīvnieku sugām  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               26.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 297/15

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 990/2012
   (2012. gada 25. oktobris)
   par atļauju lietot Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U) preparātu kā barības piedevu visām dzīvnieku sugām
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 7. punktā saistībā ar 10. panta 1. līdz 4. punktu ir izklāstīti konkrēti noteikumi, lai novērtētu produktus, ko minētās regulas spēkā stāšanās dienā Savienībā izmantoja kā skābbarības piedevas.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U) preparātu (turpmāk “preparāts”) iekļāva Kopienas lopbarības piedevu reģistrā kā esošu līdzekli, kas ietilpst funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas” un lietojams visām dzīvnieku sugām.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums par atļauju lietot preparātu kā barības piedevu visām dzīvnieku sugām, pieprasot to klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 25. aprīļa atzinumā (2) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka preparāts var uzlabot apstrādātas skābbarības aerobo stabilitāti. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija.

               (5)

               Preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

               (6)

               Drošības apsvērumi neparedz tūlītēju izmaiņu piemērošanu atļaujas nosacījumiem, tādēļ ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu.

               (7)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Atļauja
   Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
   2. pants
   Pārejas pasākumi
   Pielikumā minēto preparātu un to saturošo barību, kuri ražoti un marķēti pirms 2013. gada 15. maija, saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2012. gada 15. novembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 25. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  EFSA Journal 2012; 10(5):2673.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  KVV/kg svaiga materiāla

                     Tehnoloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas

                  1k2111

                  —

                     Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U)

                                 Piedevas sastāvs

                                 Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U) preparāts, kas satur vismaz 1 × 108 KVV/g piedevas

                                 Aktīvās vielas raksturojums

                                 Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U)

                                 Analīzes metode
                                  (1)

                                          Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787)

                                          Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE)

                  Visas dzīvnieku sugas

                  —

                  —

                  —

                              1.

                              Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku.

                              2.

                              Piedevas minimālā deva, ja to neizmanto kā skābbarības piedevu kopā ar citiem mikroorganismiem: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla.

                              3.

                              Drošības apsvērumi: darba laikā ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

                  2022. gada 15. novembris

         (1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/740 (2017. gada 27. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               28.4.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 111/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/740
   (2017. gada 27. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 27. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  288,4

                  MA

                  98,9

                  TR

                  115,6

                  ZZ

                  167,6

                  0707 00 05

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  147,7

                  0709 93 10

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  147,7

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  46,3

                  IL

                  90,6

                  MA

                  54,1

                  TR

                  41,8

                  ZA

                  43,6

                  ZZ

                  55,3

                  0805 50 10

                  EG

                  56,5

                  TR

                  54,0

                  ZZ

                  55,3

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  113,7

                  CL

                  126,8

                  NZ

                  170,3

                  US

                  116,7

                  ZA

                  81,3

                  ZZ

                  116,4

                  0808 30 90

                  AR

                  167,9

                  CL

                  132,8

                  CN

                  98,4

                  ZA

                  110,9

                  ZZ

                  127,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 905/2011 ( 2011. gada 1. septembris ) par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam

text:
               9.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 232/14

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 905/2011
   (2011. gada 1. septembris)
   par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris ) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam (“sākotnējā izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (3) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas (“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (4). Pasākumi bija noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim un ietver īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 87,50 līdz EUR 200,90 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 153,60 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie antidempinga maksājumi”).

               (2)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (5) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu cita starpā Indijas izcelsmes PET importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (6) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu kompensācijas maksājumu. Pēc pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Kompensācijas pasākumi ietver īpašus maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,5 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 69,4 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie kompensācijas pasākumi”).

               (3)

               Ar Lēmumu 2000/745/EK (7) Komisija pieņēma atsevišķu ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumus, nosakot minimālo importa cenu (“MIC”) (“saistības”).

         1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

               (4)

               Uzņēmums Reliance Industries Limited, Indijas PET ražotājs eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos kompensācijas pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami pieprasījuma iesniedzēja ražoto produktu importam, un pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības darījumus ar Savienību reglamentē atrunātās saistības.

               (5)

               Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka maksājumi vairs nav jāpiemēro pašreizējā apmērā, lai neitralizētu dempingu. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ir būtiski mainījušās uzņēmuma ražošanas izmaksas un ka šo izmaiņu rezultātā kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas ir ievērojami samazinājusies dempinga starpība. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz Savienību, ir konstatēts, ka dempinga starpība bija ievērojami zemāka nekā pašreizējo maksājumu apmērs.

         1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (6)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (“pašreizējā pārskatīšana”), Komisija 2010. gada 10. jūnijā paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempingu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (8).

         1.4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (7)

               Pārskatīšanas procedūra attiecas uz polietilēntereftalātu (PET) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5 (“attiecīgais ražojums”). To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, un tā izcelsmes valsts ir Indija.

               (8)

               Izmeklēšanā ir konstatēts, ka saražotajam un Indijas iekšējos tirgos realizētajam ražojumam un Savienībai pārdotajam attiecīgajam ražojumam ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē iekšējos tirgos realizētie ražojumi un eksporta tirgos pārdotie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās uz dempinga noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, nav izdarīti secinājumi saistībā ar Savienības rūpniecības nozares ražotajiem un Savienības tirgū realizētajiem ražojumiem.

         1.5.   Iesaistītās personas

               (9)

               Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.

               (10)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa.

               (11)

               Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā.

               (12)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā Indijā.

         1.6.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (13)

               Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   PI periodā apgalvotās apstākļu maiņas ilglaicīgums

               (14)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai apstākļi attiecībā uz dempingu ir ievērojami mainījušies un vai to maiņa uzskatāma par ilgstošu.

               (15)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas normālajā vērtībā un eksporta cenās kopš sākotnējās izmeklēšanas, kad noteica dempinga starpību, ir radušās būtisku ražošanas izmaksu izmaiņu rezultātā. Tika apgalvots, ka ražošanas izmaksu izmaiņas saistītas ar pazeminātiem muitas nodokļiem, kas piemērojami, uz Indiju importējot ražošanas procesā izmantotās pamatizejvielas. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, pazeminoties muitas nodokļiem, mazinājās eksporta stimuls un tāpēc mainījās pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, pēc kurām nosaka normālo vērtību.

               (16)

               Tomēr konstatēja, ka, lai gan muitas nodokļi un eksporta stimuli tika pazemināti, uzņēmuma pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanai PIP, bija augstākas par cenām, ko sākotnējā izmeklēšanā izmantoja pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpības noteikšanai. Iekšzemes tirdzniecības cenas pieauga, jo cita starpā palielinājās atsevišķu izejvielu un citu resursu izmaksas.

               (17)

               Eksporta cenas uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. un 9. punktam. Tomēr ir jo īpaši jāanalizē, vai cenu saistības, kuras nozīmē, ka pieprasījuma iesniedzēja pienākums ir pārdot savu ražojumu Savienības tirgū par cenu, kas pārsniedz MIC, kura noteikta katram mēnesim, PIP laikā ir ietekmējušas pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas. Secināja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ eksportu uz Savienību tiešām ietekmēja cenu saistības. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējam bija jāievēro MIC saistības, un tas izvēlējās neeksportēt uz ES atsevišķos PIP mēnešos, kad tā eksporta cenas uz citiem eksporta tirgiem bija zemākas par MIC.

               (18)

               Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs savu ražojumu Savienībā pārdeva tikai sešus mēnešus no pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekļautā laikposma. No otras puses, pieprasījuma iesniedzējs visu attiecīgo periodu pārdeva ražojumus citos eksporta tirgos, kuros tam nebija jāievēro cenu saistībās noteiktie pienākumi. Novēroja, ka eksporta cenas uz trešām valstīm mēnešos, kad pieprasījuma iesniedzējs neeksportēja uz Savienību, bija ievērojami zemākas par noteikto MIC. Tādēļ, ņemot vērā iepriekšminēto, var pamatoti uzskatīt, ka vienīgais iemesls, kādēļ pieprasījuma iesniedzējs nepārdeva savus ražojumus Savienībā pārējos mēnešos, bija cenu saistību noteiktie pienākumi un neiespējamība pārdot par zemāku cenu nekā MIC.

               (19)

               Pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja konstatējumu, ka iemesls, kāpēc tas nepārdeva ražojumus uz Savienību, ir spēkā esošās saistības. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz pārdošanu uz citiem lieliem eksporta tirgiem PIP bija mēneši, kad nekas netika pārdots, tāpēc neregulāra tirdzniecība nav specifiska Savienības tirgus iezīme. Tas arī apgalvoja, ka, pa mēnešiem salīdzinot visu pārējo eksportētājvalstu attiecīgā ražojuma importa uz Savienības cenu vai Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cenu ar uzņēmuma mēneša MIC, būtu redzams, ka Reliance būtu varējis pārdot ražojumus uz Savienību visos PIP mēnešos, nepārkāpjot saistību pienākumus.

               (20)

               Pieprasījuma iesniedzēja argumentus nevar pieņemt, jo, no vienas puses, uzņēmums vērsa savu darbību uz konkrētiem atsevišķiem tirgiem ar to specifiskajām īpatnībām un tas neizskaidro, kāpēc uzņēmums nepārdeva ražojumus uz Savienību. No otras puses, pieprasījuma iesniedzēja veikto salīdzinājumu pamatā bija vispārīgi statistikas dati, savukārt pašreizējās pārskatīšanas pamatā ir uzņēmumam specifiski dati, kas ir atbilstošāki un uzticamāki, lai izdarītu secinājumus. Pieprasījuma iesniedzēja izklāstītie argumenti nebija arī pilnīgi derīgi, piemēram, dažus mēnešus importa cenas uz ES tiešām bija augstākas par MIC, bet citos periodos vispārējās importa cenas bija zemākas, tāpēc uz to pamata nebija iespējams izdarīt vispārīgus secinājumus. Tomēr nevar apstrīdēt faktu, ka pieprasījuma iesniedzējs pārdeva ražojumus uz Savienību tikai tajos mēnešos, kad vispārējās importa cenas Savienībā bija vienādas ar MIC vai augstākas par to.

               (21)

               Pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums, ka tas, ja būtu vēlējies, būtu varējis pārdot ražojumus Savienības tirgū to sešu mēnešu laikā, kad tas pārdeva ražojumus citos eksporta tirgos par cenām, kas zemākas par MIC, ir noraidīts kā spekulatīvs un nepamatots. Pieprasījuma iesniedzējs nepauda citus argumentus, kāpēc tas nepārdeva ražojumus uz Savienību minētajos sešos mēnešos, kamēr tas pārdeva tos pašus ražojumus citos eksporta tirgos par cenām, kas zemākas par MIC. Tāpēc secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nepārdeva ražojumus uz Savienību konkrētā laikposmā, jo tam bija jāievēro saistības. Tādējādi PIP Savienības tirgū noteiktās eksporta cenas nav uzticamas.

               (22)

               Salīdzinājumu veica arī starp pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas cenām Savienības tirgū un cenām, ko bija iespējams panākt citos eksporta tirgos, kuros nebija spēkā cenu saistības. Tika konstatēts, ka eksporta cenas tirgos, kur nav spēkā cenu saistības, visa PIP laikā bija ievērojami zemākas.

               (23)

               Pieprasījuma iesniedzējs apšaubīja secinājumus, kas tika izdarīti, pamatojoties uz cenu salīdzinājumu Savienības un citos eksporta tirgos, un apgalvoja, ka, salīdzinot atsevišķu valstu līmenī, ir vairāki citi eksporta tirgi, kuros noteiktās cenas ir augstākas par Savienības tirgū noteiktajām cenām. Tomēr šajā saistībā vidējo cenu salīdzinājums ir atbilstošāks par atsevišķu valstu salīdzinājuma individuālajām atšķirībām, kuras būtu saistītas ar to lielumu, gan arī ar specifiskiem konkurences aspektiem šajos atsevišķajos tirgos.

               (24)

               Tādējādi eksporta cenas trešo valstu tirgos labāk atspoguļo uzņēmuma parasto cenu veidošanas politiku. Cenu starpība starp cenām eksportam uz Savienību un cenām eksportam uz citām pasaules valstīm liecina, ka pastāv svarīgi ekonomiski argumenti, kas rosinātu pieprasījuma iesniedzēju pārdot ražojumus Savienībā par ievērojami zemākām cenām, ja nebūtu spēkā MIC. Šajos apstākļos tiek uzskatīts, ka jauns dempinga starpības aprēķins, pamatojoties uz PIP laikā spēkā esošajām cenām eksportam uz Savienību, tiktu noteikts, balstoties uz cenām, kas nav būtiski mainījušās un kas nebūs ilgstošas. Tas pats secinājums attiecas uz pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, kā minēts 5. apsvērumā, ka tā iekšzemes cenu salīdzinājums ar cenām uz Savienību apliecinātu dempinga starpību, kas zemāka par pašreizējo maksājumu līmeni.

               (25)

               Tādējādi nav izpildīti pamatregulas 11. panta 3. punkta nosacījumi saistībā ar ievērojamām dempinga izmaiņām. Tāpēc pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī ir vajadzīga, lai neitralizētu dempingu.

               (26)

               Pēc informācijas saņemšanas pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka tā Savienības tirgū noteiktās cenas ir pilnībā uzticamas. Tā kā šīs eksporta cenas būtiski pieauga laikā no sākotnējā izmeklēšanas perioda līdz PIP, būtu jāuzskata, ka uzņēmuma eksporta politika arī būtiski mainījusies šajā periodā un ka šīs izmaiņas ir ilgstošas. Tādējādi arī uzņēmuma dempinga starpība būtu būtiski samazinājusies, un šīs izmaiņas būtu ilgstošas.

               (27)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ilglaicīgā apstākļu maiņa nav izšķirošais elements novērtējumā, kas jāveic pēc pārskatīšanas sākšanas, un ka būtiskāk ir izvērtēt, vai turpmāka pasākumu piemērošana ir vajadzīga, lai neitralizētu dempingu. Tas norādīja uz pamatregulas 11. panta 1. punktā un PTO Antidempinga nolīguma 11.1. pantā izklāstīto pamatprincipu, ka antidempinga pasākumi paliek spēkā tik ilgi un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus. Šajā saistībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nepieciešamības analīzei būtu jābūt perspektīva novērtējuma veidā, kam vajadzētu vismaz paredzamu vai gaidāmu dempinga atkārtošanos iepriekš noteiktajā līmenī.

               (28)

               Pamatregulas 11. panta 1. punktā teikts, ka “antidempinga pasākums paliek spēkā tik ilgi un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus”. Šo principu piemēro arī starpposma pārskatīšanā, proti, kā šajā konkrētajā gadījumā, jo pamatregulas 11. panta 3. punktā cita starpā teikts, ka “[…] Starpposma pārbaudi uzsāk, ja pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana, lai neitralizētu dempingu, ilgāk nav nepieciešama, un/vai nav domājams, ka zaudējumi turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumu atceltu vai mainītu […]”. Šis noteikums paredz kritēriju, kurš jāizpilda, ja ieinteresētā persona uzskata, ka pasākumu līmenis ir pārak zems vai pārāk augsts, un tāpēc pieprasa šo pasākumu pārskatīšanu. Ja šādu pārskatīšanu uzsāk, pamatregulas 11. panta 3. punktā skaidri noteikts: “Ja izmeklēšanas pasākumus veic, ievērojot šo punktu, Komisija cita starpā var apsvērt, vai ar dempingu […] saistītie apstākļi ir ievērojami mainījušies […]. Šajā sakarā, pieņemot galīgo lēmumu, ņem vērā visus būtiskos un pienācīgi dokumentētos pierādījumus”. Tāpēc 11. panta 3. punkts nodrošina papildu novērtējuma kritēriju (t. i., ievērojamu apstākļu maiņu) attiecībā uz starpposma pārskatīšanām, kuras papildus procedūras sākšanas nosacījumam (t. i., vai pasākumi pašreizējā līmenī joprojām vajadzīgi) jāņem vērā izmeklēšanā, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs.

               (29)

               Jānorāda arī, ka tā ir standartprakse starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā novērtēt, vai izmeklēšanā konstatētā apstākļu maiņa ir ilglaicīga. Šajā saistībā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas judikatūra (9) apstiprina, ka “iestādēm ir plaša rīcības brīvība, tostarp iespēja prospektīvi izvērtēt attiecīgo eksportētāju cenu politiku, veicot pārbaudi par esošo pasākumu saglabāšanas nepieciešamību”. Pieejamie pierādījumi liecina, ka pieprasījuma iesniedzēja noteiktās eksporta cenas Savienības tirgū neatspoguļo pieprasījuma iesniedzēja faktisko cenu veidošanas politiku, tāpēc, kā secināts 21. apsvērumā, Savienības tirgū PIP noteiktās cenas nav uzticamas, un tādējādi, pamatojoties uz šīm cenām, no jauna aprēķināta dempinga starpība būtu noteikta pēc cenām, kas nav būtiski, nedz arī ilgstoši mainījušās, kā minēts 24. apsvērumā.

               (30)

               Neskatoties uz secinājumu, ka eksporta cenas uz Savienību nav būtiski un ilgstoši mainījušās, pieprasījuma iesniedzēja argumenti tika ņemti vērā un tika novērtēts, vai pasākumi to pašreizējā līmenī joprojām ir nepieciešami, lai neitralizētu dempingu. Šajā saistībā pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā dempinga starpība ir ievērojami mazāka par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto un tā eksporta politika citos tirgos apstiprina, ka dempinga starpības pārmaiņas atspoguļo tendenci, kuru var pamatoti gaidīt arī nākotnē, tāpēc pasākumu pašreizējais līmenis ir acīmredzami pārmērīgs. Tomēr secināja, ka šie argumenti nav pamatoti ar faktiem. Pirmkārt, attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja eksporta politiku citos tirgos konstatēja, ka pretēji pieprasījumā paustajam apgalvojumam cenas šajos tirgos vidēji bija par gandrīz 10 % zemākas nekā cenas Savienības tirgū. Pie šiem trešo valstu eksporta tirgiem pieder vairākas valstis ar dažāda lieluma tirgiem, un dažās no tām, visticamāk, neražo PET. Tāpēc šos tirgus definē to individuālās konkurences iezīmes, kuru dēļ cenas un tendences atšķiras no tām, kas vērojamas Savienības tirgū. Otrkārt, ņemot vērā šos konstatējumus, arī ja būtu konstatēts, ka pašreizējais pasākumu līmenis būtu jāmaina, jo tas vairs nav vajadzīgs dempinga neitralizēšanai, nav iespējams pienācīgi precīzi noteikt, kāds līmenis būtu atbilstošs, jo nav pieejami uzticami eksporta cenu rādītāji, kuri izrietētu no normāliem apstākļiem Savienības tirgū un atspoguļotu tos.

               (31)

               Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs uzskatīja, ka varētu veikt korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un konkrēti 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu saistībā ar “atšķirībām citos faktoros […], ja ir redzams, ka tie skar cenu salīdzināmību atbilstīgi šim punktam”.

               (32)

               Ņemot vērā minētos secinājumus, ka eksporta cenu izmaiņas nebija būtiskas, nedz ilgstošas, nav iespējams noteikt dempinga starpību. Tāpēc pieprasījums veikt korekciju nav piemērojams un tiek noraidīts.

         3.   IZMEKLĒŠANAS IZBEIGŠANA

               (33)

               Ņemot vērā konstatējumus, ka ar dempingu saistītie apstākļi nav ievērojami un ilglaicīgi mainījušies, tiek uzskatīts, ka pašreizējā pārskatīšana ir jāizbeidz, neveicot grozījumus pieprasījuma iesniedzēja maksājuma apmērā. Tādēļ ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 piemērotie antidempinga pasākumi pieprasījuma iesniedzēja ražotajam PET importam ir jāsaglabā nemainīgi.

         4.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA

               (34)

               Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir pamatā lēmumam ierosināt pašreizējās daļējās starpposma pārskatīšanas izbeigšanu. Saņemtās piezīmes neietekmēja iepriekš minēto secinājumu.

         5.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               (35)

               Tādēļ šī pārskatīšana ir jāizbeidz, neveicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 192/2007,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigta Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, piemērojamo antidempinga pasākumu daļējā starpposma pārskatīšana, neveicot grozījumus spēkā esošajos pasākumos.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 1. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp.

      (3)  OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.

      (4)  OV L 340, 19.12.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.

      (6)  OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp.

      (7)  OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp.

      (8)  OV C 151, 10.6.2010., 15. lpp.

      (9)  Lietas T-143/06 Polyfilms v Council of the European Union (2009) ECR II-4133 sprieduma 48. punkts.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/976 (2016. gada 17. jūnijs), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007

text:
               18.6.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/29

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/976
   (2016. gada 17. jūnijs),
   ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 536/2007 (2) ir atvērta ikgadējā tarifu kvota Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. jūnijam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

               (3)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir norādīti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 17. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 536/2007, ar ko atver Amerikas Savienotajām Valstīm piešķirtu tarifu kvotu mājputnu gaļai un paredz tās pārvaldīšanu (OV L 128, 16.5.2007., 6. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Kārtas numurs

                  Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
                  (kg)

                  09.4169

                  5 336 250