title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2014 ( 2014. gada 24. marts ), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

text:
               27.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 91/1

      PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 307/2014
   (2014. gada 24. marts),
   ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %.

               (2)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) grozīja spēkā esošos pasākumus attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju, un tādējādi “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme pēc tam bija no 3,1 % līdz 14,3 %.

               (3)

               Kad atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam bija veikta termiņbeigu pārskatīšana (“termiņbeigu pārskatīšana”), Padome ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013 (4) saglabāja maksājumu no 3,1 % līdz 14,3 %.

         2.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

               (4)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza Taizemes ražotājs eksportētājs River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs”).

               (5)

               Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skāra pieprasījuma iesniedzēju.

               (6)

               Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā sniedza prima facie pierādījumus tam, ka, ciktāl skarts pieprasījuma iesniedzēja izraisītais dempings, ir mainījušies apstākļi, kuru dēļ noteikti spēkā esošie pasākumi, un šīs izmaiņas ir ilglaicīgas.

               (7)

               Proti, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas apstākļos ir saistītas ar tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņām, kuras tieši ietekmē to ražošanas izmaksas. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un tā eksporta cenas uz Savienību, dempinga starpība izrādās mazāka nekā pašreizējais pasākumu līmenis.

         3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (8)

               Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ir konstatējusi, ka, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempinga pārbaudi. Pamatojoties uz šo, 2013. gada 14. februārī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), Komisija informēja, ka atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšana.

         4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (9)

               Dempinga izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

         5.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (10)

               Par starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotāju asociācijai (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux – AETMD).

               (11)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (12)

                  AETMD iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja un attiecīgā gadījumā ņēma vērā.

               (13)

               Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, noteiktajā termiņā tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja anketu un saņēma atbildi.

               (14)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu. Komisija veica pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja telpās Bangkokā un Kančanaburi Taizemē.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (15)

               Šajā pārskatīšanas procedūrā attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, proti, Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (16)

               Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja un termiņbeigu pārskatīšanā apstiprinājās, ka cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Savienībā, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGS

   1.   Normālās vērtības noteikšana

               (17)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā bijuši reprezentatīvi. Pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, ja kopējā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējiem eksporta pārdošanas apjomiem uz Savienību.

               (18)

               Tika konstatēts, ka kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi.

               (19)

               Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.

               (20)

               Par katru no minētajiem ražojuma veidiem Komisija pārbaudīja, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši pietiekami reprezentatīvi atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Viena ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi tad, ja tā kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no kopējā vienādu vai salīdzināmu ražojuma veidu eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.

               (21)

               Komisija noskaidroja, ka attiecībā uz visiem ražojuma veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību, pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi.

               (22)

               Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablo pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū PIP laikā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

               (23)

               Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir vai nav bijusi rentabla, ja:

                           —

                           tā ražojuma veida pārdošanas apjomi, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem, un

                           —

                           ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.

               (24)

               Komisija, analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, noskaidroja, ka vairāk nekā 90 % no pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū bijuši rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi augstāka par vienības ražošanas izmaksām. Normālo vērtību tādējādi aprēķināja kā vidējo svērto vērtību visu pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū PIP laikā.

         2.   Eksporta cenas noteikšana

               (25)

               Visi pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi eksportam uz Savienību nonāca tieši pie neatkarīgiem klientiem Savienībā vai Taizemē. Tādēļ eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas samaksātas vai maksājamas.

         3.   Salīdzinājums

               (26)

               Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī.

               (27)

               Ja tas bija pamatoti, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

               (28)

               Attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, iepakošanas izmaksu, komisijas naudas, kredītizmaksu un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām.

               (29)

               Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu, lai ņemtu vērā zīmola vērtības atšķirības, kas rodas, kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod iekšzemes tirgū un kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod Savienības tirgū. Tika apgalvots, ka pieprasījuma iesniedzēja ražotāja zīmola vērtība Taizemes tirgū ir lielāka nekā Savienības tirgū. Lai šo apgalvojumu pamatotu, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz korekciju sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā.

               (30)

               Tomēr pieprasījuma iesniedzēja situācija šajā starpposma pārskatīšanā atšķiras no to citu ražotāju eksportētāju situācijas, kuriem bija piešķirta korekcija sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā izdarītās korekcijas konkrēti attiecās uz ražotājiem eksportētājiem, kuru ražojumi iekšzemes tirgū pārdoti ar ražotāja zīmolu, bet Savienības tirgū – ar mazumtirgotāju zīmolu. Šajā starpposma pārskatīšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs ražojumus ar ražotāja zīmolu pārdeva gan iekšzemes tirgū, gan Savienības tirgū. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, tika koriģēts arī peļņas procents. Tomēr šajā starpposma pārskatīšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja faktiskajām cenām iekšzemes tirgū.

               (31)

               Attiecībā uz apgalvojumu, ka, pārdodot Savienības tirgū, zīmolam nav vērtības, tiek norādīts, ka importētājs, kurš importē attiecīgo ražojumu ar pieprasījuma iesniedzēja zīmolu, ir specializējies zīmolu pārtikas produktu importā, jo īpaši no Āzijas. Pieprasījuma iesniedzējs nepaskaidroja, kāpēc šā konkrētā importētāja pārdoto apjomu vērtība bijusi mazāka par zīmola vērtību pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū. Komisija tādējādi secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās zīmola vērtības atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību.

               (32)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību, korekciju arī saskaņā ar minēto noteikumu nevarēja izdarīt.

               (33)

               Prasība izdarīt korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta.

               (34)

               Atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja korekciju attiecībā uz eksporta nodokļa rabatu atlaidi, ko piešķir valdība. Valdība pieprasījuma iesniedzējam izmaksā naudas summu, ja attiecīgais ražojums pārdots eksportam, tostarp uz Savienības tirgu.

               (35)

               Pieprasījuma iesniedzējs varēja pierādīt, ka summa, kas nepārsniedz 0,5 % no rēķina vērtības, viņam tika samaksāta par eksportu uz Savienības tirgu. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, ja minētā panta nosacījumi ir izpildīti, koriģējama ir normālā vērtība, nevis eksporta cena, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka nepastāv tieša saikne starp pieprasījuma iesniedzēja saņemto maksājumu par attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz Savienību, un importa maksājumiem par tajā fiziski ietilpstošām izejvielām.

               (36)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā tas nevarēja pierādīt saikni starp eksporta nodokļu rabatu atlaidēm un eksportētā attiecīgā ražojuma cenām, šo apgalvojumu pieņemt nevarēja.

               (37)

               Prasība izdarīt korekciju attiecībā uz eksporta nodokļu rabatu atlaidi saskaņā ar 2. panta 10. punkta b) un k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta.

         4.   Dempings PIP laikā

               (38)

               Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

               (39)

               Ņemot to vērā, konstatēja, ka vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 3,6 %.

         4.   APSTĀKĻU IZMAIŅU ILGLAICĪGUMS

               (40)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Komisija pārbaudīja, vai apstākļi, kuru dēļ tika noteikta pašreizējā dempinga starpība, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas uzskatāmas par ilgstošām.

               (41)

               Pieprasījuma iesniedzējs savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka tā tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņas tieši ietekmējot to ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmuma reorganizācijas dēļ pieprasījuma iesniedzējs vairs neražo un nepārdod konkrētus citus ražojumus, ko tas ražoja un pārdeva sākotnējās izmeklēšanas laikā, un ka šīs izmaiņas ir ietekmējušas attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas.

               (42)

                  AETMD norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktā reorganizācija varētu nebūt ilgstoša, jo to vienkārši var atcelt.

               (43)

               Ja pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma vadība vēlas, tā patiešām varētu atcelt reorganizāciju. Tomēr nav pierādījumu, kas liecinātu, ka pieprasījuma iesniedzēja lēmumam grupas uzņēmumu starpā reorganizēt un racionalizēt grupas ražojumu laišanu tirgū nebūtu ilglaicīgs raksturs. Turklāt reorganizācija jau ir notikusi līdz 2009. gadam, kas norāda uz to, ka jaunā uzņēmuma struktūra ir ilglaicīga.

               (44)

                  AETMD pēc informācijas nodošanas atklātībā vēlreiz uzsvēra, ka izmaiņas, kuru dēļ tika sākta pārskatīšana, nevar uzskatīt par ilgstošām. Konkrētāk tā apšaubīja ietekmi uz ražošanas izmaksām sakarā ar grupas iekšējo reorganizāciju, apgalvojot, ka grupas izmaksas var vienkārši pārdalīt, lai samazinātu normālo vērtību. Tādēļ jaunās ražošanas izmaksas nevar uzskatīt par ilgstošām. AETMD arī atzīmēja, ka meitasuzņēmumam, kas ir atbildīgs par svaigu ražojumu ražošanu un pārdošanu, ir tāda pati adrese kā pieprasījuma iesniedzējam. AETMD apgalvoja, ka tas ir vēl viens aspekts, kas liecina, ka reorganizācija nav būtiska un ilgstoša.

               (45)

               Pieprasījuma iesniedzējs atbildē uz 44. apsvērumā minētajiem AETMD apgalvojumiem uzsvēra, ka reorganizācijā tika uzlabota arī izmaksu uzskaites sistēma, ar kuras palīdzību tika konstatētas un novērstas nepilnības, lai optimizētu ražošanu un samazinātu ražošanas izmaksas. Pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka šobrīd atcelt 2009. gadā notikušo reorganizāciju būtu ļoti sarežģīti, jo pieprasījuma iesniedzēja mātesuzņēmums Agripure Holding PLC ir iekļauts Taizemes biržas sarakstā.

               (46)

               Šīs regulas 43. apsvērumā jau tika apsvērta pieprasījuma iesniedzēja iespējamā reorganizācijas atcelšana.

               (47)

               Turklāt, lai pārbaudītu šīs pārskatīšanas pieprasījumā izteikto apgalvojumu precizitāti, Komisija salīdzināja ražošanas izmaksas uz Savienību eksportētajiem ražojuma veidiem sākotnējās izmeklēšanas laikā (t. i., pirms pieprasījuma iesniedzēja reorganizācijas 2009. gadā) un PIP laikā. Šis salīdzinājums apstiprināja, ka vienības ražošanas izmaksas ir būtiski mainījušās. Vienības ražošanas izmaksu izmaiņas, kas tika konstatētas, ir saistītas ne tikai ar vienkāršu izmaksu pārdali, bet arī ar tādu netiešo ražošanas izmaksu reālu samazinājumu kā, piemēram, ražošanas pieskaitāmās un darbaspēka izmaksas.

               (48)

               Attiecībā uz to, ka pieprasījuma iesniedzējam un tā meitasuzņēmumam ir kopīga administratīvā adrese, tiek norādīts, ka tā ir ieraksta prakse. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā pieprasījuma iesniedzēja telpās, Komisija novēroja, ka ražošanas iekārtas un telpās uzglabātā gatavā produkcija bija paredzēta cukurkukurūzas ražošanai; nebija redzamu liecību tādu svaigu ražojumu ražošanai un uzglabāšanai, ko pārdod meitasuzņēmums.

               (49)

               Ņemot vērā AETMD un pieprasījuma iesniedzēja argumentus un noskaidrojot, ka vienības ražošanas izmaksas laikā no sākotnējās izmeklēšanas līdz PIP de facto ir samazinājušās, AETMD arguments tiek noraidīts.

               (50)

                  AETMD arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs plānoja 2013. gadā par aptuveni 40 % palielināt savu ražošanas jaudu. Pēc AETMD teiktā, šis fakts būtu pretrunā pieprasījuma iesniedzēja apgalvotajam, ka jaunās, pārskatītās ražošanas izmaksām (pēc reorganizācijas) būtu ilgstošs raksturs.

               (51)

               Izmeklēšanā patiešām apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs palielina savu ražošanas jaudu. Lielākas jaudas ietekme bija viens no faktoriem, uz kuru pamata termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās risks (6).

               (52)

               Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD atkārtoti apgalvoja, ka investīcijas jaunā ražošanas jaudā noteikti ietekmēs ražošanas izmaksas, tādēļ dominējošām ražošanas izmaksām, ar kurām šajā pārskatīšanā salīdzinātas cenas iekšzemes tirgū (sk. 24. apsvērumu), nav ilglaicīga rakstura. Proti, balstoties uz pieejamiem avotiem, AETMD aprēķināja un secināja, ka salīdzinājumā ar pašreizējām izmaksām kopējās izmaksas palielinātos par aptuveni 10 %, jo ir palielinājušās amortizācijas izmaksas.

               (53)

               Pieprasījuma iesniedzējs neapstrīdēja AETMD apgalvojumu per se saistībā ar lielākām amortizācijas izmaksām, tomēr uzsvēra, ka minētās lielākās izmaksas tiks segtas ar kopumā lielākiem ieņēmumiem (pateicoties lielākam pārdošanas apjomam) un zemākām citām izmaksām lielākas automatizācijas dēļ.

               (54)

               Kā minēts 51. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs patiešām veic investīcijas jaunās ražošanas iekārtās. Šādas investīcijas jaunās ražošanas iekārtās var paaugstināt amortizācijas izmaksas. Tomēr, kā norādīja pieprasījuma iesniedzējs, jaunas ražošanas iekārtas arī var viest izmaiņas (salīdzinājumā ar pašreizējām ražošanas iekārtām), piemēram, automatizācijas pakāpē. Iespējams, minētās izmaiņas tieši ietekmētu darbaspēka un enerģijas izmaksu samazinājumu un varētu segt amortizācijas izmaksu kāpumu.

               (55)

               Kopumā tika secināts, ka vispārējo ietekmi uz ražošanas izmaksām par vienu saražoto vienību nevar izmērīt, kamēr nav uzstādītas jaunās iekārtas un grāmatvedības uzskaitē nav atspoguļotas papildu izmaksas.

               (56)

               Neskatoties uz to un ņemot vērā investīciju mērķi (palielināt efektivitāti un konkurētspēju, samazināt vienības ražošanas izmaksas), paredzams, ka vismaz vidējā termiņā un ilgtermiņā ražošanas izmaksas par vienību būtiski nepalielināsies. Šādos apstākļos gaidāms, ka normālā vērtība tiks joprojām balstīta uz cenām iekšzemes cenām, kā tas ir šajā pārskatīšanā. AETMD izvirzītais arguments tādēļ tiek noraidīts.

               (57)

               Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD apšaubīja arī jaunās dempinga starpības ilgstošo raksturu. AETMD apgalvoja, ka eksporta cenu pamats, ko izmantoja dempinga starpības aprēķinam, nav bijis reprezentatīvs. Tas jo īpaši apgalvoja, ka:

                           a)

                           PIP laikā eksportētā tonnāža bija pārāk maza, lai to uzskatītu par reprezentatīvu, un

                           b)

                           atsaucoties uz 29. apsvērumu, eksporta darījumi ar ražotāja zīmolu ražojumiem sasniedza gandrīz pusi no visa eksporta apjoma PIP laikā, tādēļ eksporta cenas būtu jāuzskata par nereprezentatīvām. AETMD uzskatīja – ja stātos spēkā ierosinātie ierobežotie pasākumi, lielākajai daļai eksporta uz Savienību, visticamāk, būs mazumtirgotāju zīmols ar zemākām eksporta cenām (7).

               (58)

               Sakarā ar to, ka uz Savienību eksportētie daudzumi bija nenozīmīgi, Komisija pati pārliecinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja cenas, kas samaksātas vai maksājamas Savienības tirgū par eksportu, bija reprezentatīvas, salīdzinot tās ar pieprasījuma iesniedzēja cenām, kas samaksātas vai maksājamas par eksportu citu trešo valstu tirgos. Uz šā pamata tika secināts, ka cenas, kas tika prasītas patērētājiem Savienības tirgū, atbilda tām cenām, kuras maksā klienti citos eksporta tirgos.

               (59)

               Iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pastāv dažādi tirgus segmenti: ražotāja zīmola un mazumtirgotāju zīmola segments (8). Definējot dažādus ražojuma veidus attiecīgā ražojuma klāstā, tas ir būtisks aspekts. Uz šā pamata ražotāja zīmola ražojumu eksports tika salīdzināts ar ražotāja zīmola ražojumu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un mazumtirgotāju zīmola eksporta pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar mazumtirgotāju pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū.

               (60)

                  AETMD apgalvojums par to, ka turpmāk eksports lielākoties būs ar mazumtirgotāju zīmolu, ir spekulatīvs un nav balstīts uz pierādījumiem, un tas kā apgalvojums nav pietiekams, lai apstrīdētu ražotāja zīmolu ražojumu eksportu reprezentativitāti PIP laikā. AETMD prasība tādēļ tiek noraidīta.

               (61)

                  AETMD arī apgalvoja, ka maksājuma samazinājums līdz zemākam līmenim varētu izraisīt pasākumu apiešanas risku.

               (62)

               Jāatgādina, ka spēkā esošie maksājumi Taizemes ražotājiem eksportētājiem jau ir diferencēti. Tādējādi pasākumu apiešanas risks (t. i., ar Taric papildu kodu, kam noteikti mazāki maksājumi) ir bijis, kopš ir ieviesti sākotnējie pasākumi. Mazākais maksājums vienam no šiem ražotājiem eksportētājiem per se nenozīmē lielāku pasākumu apiešanas risku no Taizemes kopumā.

               (63)

               Turklāt, ja kļūs pieejama informācija, kas liecinās, ka maksājumu ietekme tiek vājināta pasākumu apiešanas dēļ, pēc vajadzības var sākt izmeklēšanu, ja būs izpildīti pamatregulas 13. panta nosacījumi.

               (64)

                  AETMD arī norādīja, ka pieprasījuma iesniedzējs var būt mākslīgi palielinājis eksporta cenas uz Savienību, izmantojot šķērskompensāciju, kas rodas, vienlaikus pārdodot citus ražojumus par mākslīgi pazeminātām cenām.

               (65)

               Kā minēts 58. apsvērumā, attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz Savienību atbilda eksporta cenām uz trešām valstīm. Tādējādi nekas neliecina par to, ka PIP laikā eksporta cenas uz Savienību bijušas mākslīgi paaugstinātas, un tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

         5.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (66)

               Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi grozīt antidempinga maksājumu, kas piemērojams attiecīgā ražojumu importam no River Kwai International Food Industry Co. Ltd.

               (67)

               Turklāt pēc pieprasījuma iesniedzēja pieprasījuma tiek grozīta arī viņa Taizemes adrese.

         6.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (68)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikums grozīt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013.

               (69)

               Pēc informācijas nodošanas atklātībā Taizemes valdība apgalvoja, ka būtu jāpārskata arī vidējā maksājuma likme eksportētājiem, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē, lai ņemtu vērā šīs daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Būtu jānorāda, ka šis apgalvojums pārsniedz pašreizējās pārskatīšanas jomu, kuras mērķis ir tikai pielāgot spēkā esošās antidempinga maksājumu likmes līmeni attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījums grozīt antidempinga maksājuma likmju līmeni sakarā ar iespējamām apstākļu izmaiņām būtu jāiesniedz atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo Īstenošanas regulas (ES) Nr. 875/2013 1. panta 2. punkta tabulā aizstāj ierakstu par River Kwai International Food Industry Co., Ltd:

                  Uzņēmums

                  Antidempinga maksājuma likme (%)

                     Taric papildu kods

                              “River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

                                 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

                                 Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

                              Taizeme

                  3,6

                  A791”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 24. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TSAFTARIS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007 (2007. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.).

      (3)  Padomes Regula (EK) Nr. 954/2008 (2008. gada 25. septembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 875/2013 (2013. gada 2. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 244, 13.9.2013., 1. lpp.).

      (5)  OV C 42, 14.2.2013., 7. lpp.

      (6)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 49.–75. apsvērumu.

      (7)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 86. apsvērumu.

      (8)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 85. apsvērumu.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1609 (2016. gada 7. septembris), ar kuru nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, par kuriem importa licenču pieteikumi iesniegti laikposmā no 2016. gada 26. augusta līdz 2. septembrim saskaņā ar tarifa kvotu kukurūzai, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 969/2006

text:
               8.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 240/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1609
   (2016. gada 7. septembris),
   ar kuru nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, par kuriem importa licenču pieteikumi iesniegti laikposmā no 2016. gada 26. augusta līdz 2. septembrim saskaņā ar tarifa kvotu kukurūzai, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 969/2006
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 969/2006 (2) tika atvērta ikgadēja importa tarifa kvota 277 988 tonnu apmērā kukurūzai (ar kārtas numuru 09.4131).

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 969/2006 2. panta 1. punktā noteikts, ka 2. apakšperioda apjoms laikposmā no 2016. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim ir 138 994 tonnas.

               (3)

               Daudzumi, par kuriem importa licenču pieteikumi iesniegti laikposmā no 2016. gada 26. augusta pulksten 13.00 līdz 2016. gada 2. septembra pulksten 13.00 (pēc Briseles laika), pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

               (4)

               Tāpat būtu jāpārtrauc izdot importa licences par kārtējo kvotas periodu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 969/2006.

               (5)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Daudzumiem, par kuriem importa licenču pieteikumi attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 969/2006 2. panta 1. punktā minēto kvotu (ar kārtas numuru 09.4131) iesniegti laikposmā no 2016. gada 26. augusta pulksten 13.00 līdz 2016. gada 2. septembra pulksten 13.00 (pēc Briseles laika), piemēro piešķīruma koeficientu 57,925366 % apmērā.
   2.   Jaunus licenču pieteikumus par kārtējo kvotas periodu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 969/2006 2. panta 1. punktā minēto kvotu (ar kārtas numuru 09.4131) pārtrauc pieņemt no 2016. gada 2. septembra pulksten 13.00 (pēc Briseles laika).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 7. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 969/2006 par Kopienas tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu attiecībā uz trešo valstu izcelsmes kukurūzas ievedumiem (OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.).

      (3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).