title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1097 (2018. gada 26. jūlijs), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2197 par apropriāciju, kas pārnestas no 2017. finanšu gada, atlīdzināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu

text:
                  3.8.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 197/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1097
         (2018. gada 26. jūlijs),
         ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2197 par apropriāciju, kas pārnestas no 2017. finanšu gada, atlīdzināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 26. panta 6. punktu,
         apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/2197 (2) ir paredzētas summas, kas dalībvalstīm ir darītas pieejamas izdevumu atlīdzināšanai galīgajiem saņēmējiem 2018. finanšu gadā. Šīs summas atbilst saistībā ar finanšu disciplīnu dalībvalstu faktiski piemērotajai samazinājuma summai 2017. finanšu gadā, pamatojoties uz dalībvalstu izdevumu deklarācijām par laikposmu no 2016. gada 16. oktobra līdz 2017. gada 15. oktobrim.

                     (2)

                     Rumānijas gadījumā detalizētajā izdevumu deklarācijā nebija pilnībā ievērota EUR2 000 lielā robežvērtība, kuru finanšu disciplīnā piemēro saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (3) 8. panta 1. punktu. Tāpēc pareizas finanšu pārvaldības labad Īstenošanas regulā (ES) 2017/2197 Rumānijai netika noteikta atlīdzināšanai pieejamā summa.

                     (3)

                     Vēlāk Rumānija darīja Komisijai zināmu finanšu disciplīnas pareizo summu, kas Rumānijā būtu bijusi jāpiemēro 2017. finanšu gadā, pilnībā ievērojot EUR2 000 lielo robežvērtību. Lai nodrošinātu attiecīgo summu atlīdzināšanu Rumānijas lauksaimniekiem, Komisijai būtu jānosaka summa, kas Rumānijai ir darīta pieejama šim nolūkam.

                     (4)

                     Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2017/2197 būtu attiecīgi jāgroza.

                     (5)

                     Ar šo regulu izdarītais grozījums ietekmē to, kā tiek piemērota Īstenošanas regula (ES) 2017/2197, ko piemēro no 2017. gada 1. decembra, tāpēc arī šī regula būtu jāpiemēro no minētā datuma,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Īstenošanas regulas (ES) 2017/2197 pielikumu papildina ar šādu ierakstu:

                        “Rumānija

                        16 452 203 ”

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2017. gada 1. decembra.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 26. jūlijā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

                  ģenerāldirektors

               Jerzy PLEWA

            (1)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

            (2)  Komisijas 2017. gada 27. novembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2197 par apropriāciju, kas pārnestas no 2017. finanšu gada, atlīdzināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 5. punktu (OV L 312, 28.11.2017., 86. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1684 (2018. gada 8. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam

text:
                  9.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 279/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1684
         (2018. gada 8. novembris),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Padome ar Regulu (EK) Nr. 1136/2006 (2) noteica antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes piespiešanas mehānismu (“PM”) importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika piemēroti sākotnējie pasākumi, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

                     (2)

                     Pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (3) 11. panta 2. punktu Padome ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 796/2012 (4) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes PM importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

               1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

                     (3)

                     Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu.

                     (4)

                     Pārskatīšanas pieprasījumu 2017. gada 30. maijā iesniedza Piespiešanas mehānismu ražotāju apvienība (turpmāk “pieprasījuma iesniedzējs”) to triju ražotāju vārdā, kuri pārstāv aptuveni 95 % no kopējā PM ražošanas apjoma Savienībā. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

               1.3.   Procedūras sākšana

                     (5)

                     Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2017. gada 1. septembrī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

               1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (6)

                     Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).

               1.5.   Ieinteresētās personas

                     (7)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija turklāt oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, pārējos zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus ĶTR, importētājus/lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir iesaistīti, kā arī ĶTR iestādes.

                     (8)

                     Visas ieinteresētās personas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

               1.5.1.   Atlase

                     (9)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               1.5.1.1.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

                     (10)

                     Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

                     (11)

                     Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Prasītā informācija ietvēra ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

                     (12)

                     Ne kāds no 33 apzinātajiem Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem, ne kāds cits Ķīnas eksportētājs/ražotājs nepieteicās un nesniedza prasīto informāciju.

               1.5.1.2.   Savienības ražotāju atlase

                     (13)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izlase tika veidota, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu. Atlasīti tika trīs Savienības ražotāji. Atlasītie Savienības ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja vairāk nekā 75 % no Savienības ražošanas nozares lēstā kopējā ražošanas apjoma un vairāk nekā 75 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un provizoriskā izlase tādējādi tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

               1.5.1.3.   Nesaistīto importētāju atlase

                     (14)

                     Lai Komisija varētu lemt par to, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi nesaistītie importētāji. Šīs ieinteresētas personas tika aicinātas pieteikties, sniedzot Komisijai paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu II pielikumā prasīto informāciju par saviem uzņēmumiem.

                     (15)

                     Turklāt sākumposmā Komisija sazinājās ar 26 pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem importētājiem un aicināja tos sniegt skaidrojumu par to darbību un sniegt atbildes uz paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikuma jautājumiem.

                     (16)

                     Neviens no importētājiem nepieteicās Komisijai.

               1.5.2.   Anketas

                     (17)

                     Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem lietotājiem.

                     (18)

                     Anketas nosūtīja arī 38 ražotājiem iespējamās tirgus ekonomikas trešās valstīs, proti, Kambodžā, Indijā, Irānā, Japānā, Šveicē, Taizemē un Ukrainā. Neviens ražotājs ne no vienas iespējamās analogās valsts nesniedza Komisijai pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (19)

                     Trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Neviens lietotājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (20)

                     Kā minēts 12. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

               1.5.3.   Pārbaudes apmeklējumi

                     (21)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās.
                     Ražotāji Savienībā:

                                 —

                                    IML, Offanengo, Itālija,

                                 —

                                    NIKO, d.o.o., Železniki, Slovēnija,

                                 —

                                    INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Plaučnici, Čehija.

               2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Pārskatāmais ražojums

                     (22)

                     Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, PM, ko parasti izmanto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs. Šie PM sastāv no ĶTR izcelsmes izliektiem, stipriem metāla elementiem (parasti diviem), kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, ar vismaz vienu atvēršanas ierīci, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos (“pārskatāmais ražojums”), patlaban klasificēts ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050).

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (23)

                     Tika uzskatīts, ka ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam pārskatāmam ražojumam, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (24)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

               3.1.   Ievadpiezīmes

                     (25)

                     Kā jau minēts 12. un 20. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens no Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja Ķīnas iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ Komisija var piemērot pamatregulas 18. pantu par konstatējumiem attiecībā uz ĶTR. Par šo jautājumu Komisija no Ķīnas iestādēm nesaņēma piezīmes vai lūgumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

                     (26)

                     Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi saistībā ar dempinga iespējamu turpināšanos vai atkārtošanos pamatojās uz pieejamajiem faktiem, īpaši uz publiskā telpā pieejamo informāciju, piemēram, oficiālajās uzņēmumu tīmekļa vietnēs, uz pārskatīšanas pieprasījuma informāciju un uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no sadarbībā iesaistītajām personām, (proti, no pieprasījuma iesniedzēja un no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem).

               3.2.   Dempings

                     (27)

                     Normālās vērtības noteikšanas nolūkā paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta analogās valsts iesaistīšana. Alternatīvi, ja neviena piemērota analogā valsts nesadarbojas, Komisija normālās vērtības noteikšanai paredzēja izmantot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par normālās vērtības noteikšanas pamata atbilstību. Par šo jautājumu nekādas piezīmes netika saņemtas.

                     (28)

                     Attiecībā uz eksporta cenu ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja noteikt eksporta pārdevumu apjomus vai cenas, pamatojoties uz darījumiem. Tādēļ Komisija apsvēra alternatīvas iespējas eksporta cenas noteikšanai.

                     (29)

                     Pirmkārt, tika apsvērts, vai kā alternatīvu līdzekli eksporta cenu noteikšanai varētu izmantot Eurostat vai citus statistikas datus, piemēram, datus, ko dalībvalstis Komisijai paziņoja saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), salīdzinot tos ar citiem pieejamiem datiem. Tomēr izrādījās, ka Eurostat dati nav piemēroti, jo importa statistika ietvēra arī citu importu papildus pārskatāmajam ražojumam. Tāpat arī 14. panta 6. punkta datubāze neļāva salīdzināt eksporta cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām pa ražojuma veidiem. Turklāt Taric vai 14. panta 6. punkta datubāzē ir reģistrēts PM daudzums kilogramos, bet normālā vērtība ir balstīta uz gabalu.

                     (30)

                     Otrkārt, Komisija arī apsvēra iespēju izmantot pārskatīšanas pieprasījumā minētās eksporta cenas. Jāatgādina, ka šāda metode tika izmantota 2. apsvērumā minētajā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, un tā principā ļauj veikt arī salīdzinājumu pa ražojuma veidiem. Tomēr pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajos rēķinos norādītās cenas attiecās uz eksporta cenām uz citām trešām valstīm.

                     (31)

                     Attiecīgi nebija iespējams veikt dempinga aprēķinus, pamatojoties uz eksporta cenām uz Savienību, kā arī gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai.

               3.3.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

                     (32)

                     Izmeklējot dempinga atkārtošanās iespējamību, tika izvērtēti šādi aspekti: attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm; ražošanas jauda, ražošanas apjoms un neizmantotā jauda ĶTR, kā arī Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no ĶTR.

               3.3.1.   Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm

                     (33)

                     Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību salīdzināja ar ĶTR eksporta cenām uz citām trešām valstīm saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

               3.3.1.1.   Normālās vērtības noteikšanas pamats

                     (34)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) vai eksporta cenu no analogās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību. Ja šāda metode nav pieejama, normālo vērtību var noteikt arī, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.

                     (35)

                     Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā minēti vairāki ražotāji citās tirgus ekonomikas valstīs ārpus Savienības (proti, Indijā, Irānā un Taizemē).

                     (36)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paredzēja mēģināt panākt sadarbību ar Indiju, Taizemi un Irānu. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu bija norādīts, ka gadījumā, ja citu tirgus ekonomikas valstu, kas ir ārpus Savienības, ražotāji nesadarbosies, Komisija normālās vērtības noteikšanai par pamatu plāno izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Patiesi, Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas bija pamats, ko izmantoja, lai sākotnējā izmeklēšanā un 2. apsvērumā minētajā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā noteiktu normālo vērtību.

                     (37)

                     Kā minēts 18. apsvērumā, pēc pārskatīšanas sākšanas Komisija attiecīgi sazinājās ar ražotājiem un potenciālajiem ražotājiem no citām valstīm, kurus varēja identificēt publiski pieejamos avotos.

                     (38)

                     Viens Irānas PM ražotājs pauda vēlmi sadarboties, bet sniedza tikai daļēju atbildi uz anketas jautājumiem. Neraugoties uz Komisijas pieprasījumiem, šis ražotājs nesniedza papildu informāciju. Šā ražotāja sniegtā informācija bija nepilnīga un/vai nekonsekventa, un tāpēc to nevarēja izmantot par pamatu normālās vērtības aprēķināšanai.

                     (39)

                     Neviens cits ražotājs no pārējām potenciālām analogām valstīm, ar kurām Komisija sazinājās, nesadarbojās.

                     (40)

                     Šajā sakarā Komisijai nebija citas iespējas kā vien par pamatu normālās vērtības noteikšanai izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.

                     (41)

                     Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza komentārus par šīs normālās vērtības noteikšanas metodes piemērotību.

               3.3.1.2.   Normālā vērtība

                     (42)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu un kā paskaidrots 34.–41. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, izmantojot par līdzīgu ražojumu Savienībā parastā tirdzniecības apritē samaksātu vai maksājamu cenu.

                     (43)

                     Tādējādi par normālo vērtību noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem.

                     (44)

                     Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma, ko izlasē iekļautie Savienības ražotāji iekšzemes tirgū pārdevuši neatkarīgiem pircējiem, pārdevumu apjoms ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdevumu apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kopējā pārdevumu apjoma, kas eksportēts uz Savienību, noteikšanai bija jāizmanto pieejamā informācija. Kā minēts 29. apsvērumā, Eurostat un cita statistika tika uzskatīta par nepiemērotu, lai konstatētu dempinga turpināšanos. Tomēr tā var kalpot par norādi attiecīgā ražojuma importa apjomam Savienībā. Pamatojoties uz to, izlasē iekļauto Savienības ražotāju iekšzemes pārdevumi pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā, kopumā tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ievērojot datu konfidencialitāti, kā paskaidrots 63. apsvērumā. ĶTR eksportētāju nesadarbošanās dēļ konkrētu preču veidu reprezentativitāti nebija iespējams noteikt.

                     (45)

                     Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir veikti parastā tirdzniecības apritē, proti, vai izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās tirdzniecības cenas ir vienādas vai lielākas par vidējām ražošanas izmaksām un tādējādi rentablas.

                     (46)

                     Tādējādi tika konstatēts, ka Savienības ražotāju vidējais pārdošanas apjoms bija vidēji rentabls, un tādēļ normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto Savienības izlasē iekļauto ražotāju noteikto PM pārdošanas cenu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā.

               3.3.1.3.   Eksporta cena

                     (47)

                     Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija secināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā informācija par eksporta cenām no ĶTR uz trešām valstīm bija vispiemērotākais pamats attiecīgā ražojuma eksporta cenas aprēķināšanai uz Savienību.

               3.3.1.4.   Salīdzinājums

                     (48)

                     Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumam izmantoja EXW cenu. Šajā sakarā, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu tika veiktas normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas attiecībā uz atšķirībām iekšzemes pārvadājumu un jūras pārvadājumu izmaksās. Šis salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā minētā eksporta cena uz trešām valstīm bija no 22,1 % līdz 32,2 % zemāka par normālo vērtību. Tas norāda, ka, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi, cenas Savienībā visdrīzāk būtu dempinga cenas.

               3.4.   Importa attīstība, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi

         3.4.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR teritorijā

                     (49)

                     Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, par pamatu turpmākiem secinājumiem tika izmantota vienīgi pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija, ko izmeklēšanas gaitā sniedza Savienības nozare, to pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju.

                     (50)

                     Tādējādi konstatēja, ka ĶTR PM aplēstā ražošanas jauda ir robežās no 600 miljoniem līdz 850 miljoniem gabalu; tas līdzinās ražošanas jaudai, kas aprēķināta iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas (7) izmeklēšanā (600 līdz 700 miljoni gabalu).

                     (51)

                     Turklāt, kā jau noteikts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas (8) izmeklēšanā, ņemot vērā ražošanas procesa raksturu ĶTR (galvenokārt darbaspēks), PM ražošanas jaudu ĶTR var viegli palielināt, cita starpā, ar papildu darbaspēka nodarbināšanu, izmantojot tikai nelielus ieguldījumus iekārtās.

                     (52)

                     Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR ražošanas jauda ir aptuveni par 240–340 % lielāka nekā Savienības patēriņš un ievērojami lielāka par Savienības ražošanas jaudu tajā pašā periodā.

                     (53)

                     Pārskatīšanas pieprasījumā tika lēsts, ka ĶTR PM ražošanas apjoms ir aptuveni 350 miljoni gabalu, un tādējādi neizmantotā jauda pēc konservatīvas aplēses parāda 260 miljonu vienību pārpalikumu. Šī neizmantotā jauda aptuveni atbilst visam Savienības patēriņam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                     (54)

                     Tātad var loģiski secināt, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda. Kā paskaidrots 49. līdz 53. apsvērumā, pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā šī neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.

               3.4.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (55)

                     Neraugoties uz PM patēriņa samazināšanos Savienības tirgū, Savienības PM pieprasījums joprojām ir būtisks un veido aptuveni 45 % no pasaules tirgus. Savienības tirgus joprojām ir lielākais PM noieta tirgus pasaulē.

                     (56)

                     Tirgu skaits, kuros izmanto PM, ir ierobežots. Turklāt šie tirgi ir daudz mazāki nekā Savienības tirgus, un tāpēc tie nespētu absorbēt lielo ĶTR neizmantoto jaudu. Bez tam, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ĶTR PM patēriņš ir ļoti zems, un nav sagaidāms, ka tas būtiski palielināsies.

                     (57)

                     Kā aprakstīts 48. apsvērumā, salīdzinot eksporta cenas no ĶTR uz trešām valstīm ar Savienības tirgus cenām, tika konstatēts, ka Savienības tirgū dominējošās cenas kopumā bija augstākas. Tas šādam lētam importam padara Savienības tirgu pievilcīgāku, jo var palielināt peļņu.

                     (58)

                     Tāpēc secināja, ka Savienības tirgus būtu pievilcīgs Ķīnas eksportam, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

                     (59)

                     Ņemot vērā šos apsvērumus, ja pasākumi tiktu atcelti, iespējams, ka pārskatāmā ražojuma eksports no ĶTR ievērojamos daudzumos tiktu novirzīts uz Savienības tirgu. Kā norādīts 34.–48. apsvērumā, visticamāk, imports tiks veikts par dempinga cenām.

               3.4.3.   Secinājums

                     (60)

                     Ņemot vērā Ķīnas lielo jaudas pārpalikumu, Ķīnas iekšējā tirgus ierobežoto izmēru un Savienības tirgus pievilcību, tiek secināts, ka gadījumā, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi, pārskatāmā ražojuma imports no Ķīnas uz Savienību ievērojami palielinātos. Turklāt Komisija konstatēja, ka imports visticamāk tiktu veikts par dempinga cenām. Attiecīgi pastāv liela dempinga atkārtošanās iespējamība.

               4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

         4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

                     (61)

                     Attiecīgajā periodā Savienībā PM ražoja seši zināmie ražotāji. Trīs no šiem ražotājiem pārstāv pieprasījuma iesniedzējs. Šie seši Savienības ražotāji veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Trīs Savienības ražotāji, kurus pārstāvēja pieprasījuma iesniedzējs, tika iekļauti izlasē, kā aprakstīts 13.–21. apsvērumā. Kā aprakstīts 13. apsvērumā, izlase veido vairāk nekā 75 % no Savienības kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma.

                     (62)

                     Viens no izlasē neiekļautajiem ražotājiem – Mi.me.ca. Srl., Itālija – pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā 2017. gada janvārī tika pasludināts par bankrotējušu (9). Divi citi izlasē neiekļautie Savienības ražotāji – EJA International, Nīderlande, un Technosteel, Itālija – pēc attiecīgā perioda 2018. gadā pārtrauca ražot PM.

                     (63)

                     Ņemot vērā, ka no trim atlasītajiem uzņēmumiem divi ir saistīti, dati, kas izmantoti kaitējuma analīzē, šajā regulā ir sniegti indeksētā veidā, lai, ievērojot pamatregulas 19. pantu, saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti.

                     (64)

                     Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem pierādījumiem, pieteikuma iesniedzēja sniegtajos papildu datos un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, tika konstatēts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija robežās no 270 līdz 330 miljoniem gabalu.

                     (65)

                     Komisija novērtēja pārskatāmā ražojuma importa apjomu no ĶTR, pamatojoties uz datiem no 14. panta 6. punkta datubāzes attiecīgajā periodā, piemērojot pārrēķina koeficientu kopējam apjomam kilogramos. Šo pārrēķina koeficientu Komisija izmantoja arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, lai pārveidotu importa statistiku (kas izteikta kilogramos) gabalos, izmantojot reprezentatīvākā ražojuma vidējo svaru.

                     (66)

                     Pieteikuma iesniedzējs ierosināja izmantot citu pārrēķina koeficientu, kas bija nedaudz zemāks par to, kas tika izmantots iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā. Komisija šo ierosinājumu noraidīja, pamatojoties uz to, ka netika sniegti pierādījumi, kas norādītu uz izmaiņām importa un/vai Savienības patēriņa tendencēs. Tādējādi Komisija saglabāja iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā izmantoto pārrēķina koeficientu.

               4.2.   Patēriņš Savienībā

                     (67)

                     Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un importa apjomu no trešām valstīm Savienībā, izmantojot datus, ko dalībvalstis nosūtījušas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta datubāzi.

                     (68)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū pamatojās uz informāciju, ko pirms procedūras sākšanas bija snieguši Savienības ražotāji, un uz pārbaudīto informāciju, ko sniedza trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji atbildēs uz anketas jautājumiem.

                     (69)

                     Kā norādīts 63. apsvērumā, trīs izlasē iekļauto uzņēmumu konfidenciālo informāciju nevar uzrādīt turpmākajās tabulās. Tādēļ lai parādītu attiecīgā perioda tendences, nepieciešamības gadījumā izmantoja indeksus.

                        1. tabula

                        Patēriņš Savienībā

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    91

                                    93

                                    89

                                    Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (70)

                     Kā parādīts 1. tabulā, attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 11 %, kas izskaidrojams ar pakāpenisku biroja vadības digitalizāciju un elektronisku dokumentu iesniegšanu, kā rezultātā papīra formātā tiek arhivēts mazāk dokumentu, kas savukārt samazināja pārskatāmā ražojuma patēriņu.

               4.3.   Imports no ĶTR

         4.3.1.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

                     (71)

                     Kā norādīts 67. apsvērumā, Komisija noteica importa apjomu no ĶTR attiecīgajā periodā, pamatojoties uz datiem no 14. panta 6. punkta datubāzes.
                     Pamatojoties uz to, imports no ĶTR uz Savienību un tā tirgus daļa attīstījās kā parādīts 2. tabulā.

                        2. tabula

                        PM importa apjoms no ĶTR un ĶTR tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Imports no ĶTR, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    55

                                    15

                                    0,13

                                 Importa no ĶTR tirgus daļa Savienības tirgū

                                 5,6 %

                                 3,2 %

                                 0,9 %

                                 0,0 %

                                    Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (72)

                     PM importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ik gadus ievērojami samazinājās, līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām sasniedzot nenozīmīgu līmeni. PM imports no Ķīnas 2015. gadā samazinājās par 45 % un nākamajā gadā par vairāk nekā 70 %. Visbeidzot pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā importa apjoms samazinājās līdz dažiem tūkstošiem.

                     (73)

                     Tādējādi attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās arī ĶTR tirgus daļa. Tā samazinājās no 5,6 % 2014. gadā līdz gandrīz 0 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās.

               4.3.2.   Importa no ĶTR cenu tendences un cenu samazinājums

                     (74)

                     Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ un alternatīvu avotu trūkuma dēļ nebija iespējams noteikt precīzu importa cenu. Kā paskaidrots 29. apsvērumā, tā notika tāpēc, ka statistikas datus uzskatīja par nederīgiem, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī citu ražojumu importu un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētu preču veidiem.

                     (75)

                     Tomēr tika uzskatīts, ka importa cenas, kas reģistrētas 14. panta 6. punkta datu bāzē, bija piemērotas, lai noteiktu ĶTR importa cenu vispārējo tendenci. Importa cenu tendence no ĶTR uz Savienību attīstījās, kā parādīts 3. tabulā.

                        3. tabula

                        PM importa no ĶTR vidējā cena

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    113

                                    109

                                    157

                                    Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

                     (76)

                     Kā parādīts 3. tabulā, 2015. gadā importa cenas palielinājās par 13 % un 2016. gadā samazinājās par 3,5 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu līmenis paaugstinājās par 46 %. Tomēr šī vispārējā tendence būtu jāvērtē, ņemot vērā ļoti nelielo importa apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ko nevar uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz cenu līmeņiem, ja nav pasākumu.

                     (77)

                     Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un nebija alternatīvu informācijas avotu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevarēja aprēķināt cenu samazinājuma starpību.

               4.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

                     (78)

                     PM imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, galvenokārt bija no Indijas. Imports nelielā apjomā bija arī no Ēģiptes, Izraēlas, Japānas, Serbijas, Šveices, Taivānas, Ukrainas un ASV.

                     (79)

                     Importa kopapjoms Savienībā, kā arī PM importa no citām trešām valstīm tirgus daļa un cenu tendences ir parādītas 4. tabulā.

                        4. tabula

                        Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Importa indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    121

                                    122

                                    149

                                 Tirgus daļa

                                 3,8 %

                                 5,0 %

                                 5,0 %

                                 6,3 %

                                    Vidējā cena, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    140

                                    165

                                    148

                                    Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (80)

                     Kopumā importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 49 %.

                     (81)

                     Tā kā kopējais patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās, šis palielinājums tajā pašā periodā nozīmēja arī šā importa tirgus daļas pieaugumu no 3,8 % 2014. gadā līdz 6,3 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                     (82)

                     Kā paskaidrots 29. apsvērumā, pieejamie statistikas dati nebija piemēroti, lai noteiktu eksporta cenas uz Savienību. Tāpēc, tāpat kā PM importam no ĶTR, tikai importam no citām trešām valstīm varēja noteikt importa cenu tendences. Attiecīgajā periodā no citām trešām valstīm importētā ražojuma vidējā cena nepārtraukti paaugstinājās. Lielākais cenas pieaugums bija 2015. gadā, kad tā palielinājās par 40 %. 2016. gadā cenas vēl pieauga par 17,5 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā tās atkal samazinājās par 10,3 %. Kopumā cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 48 %.

               4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (83)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

                     (84)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus par Savienības ražošanas nozari kopumā, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, kurus tā salīdzināja ar vairāku Savienības ražotāju sniegto informāciju pirms procedūras sākšanas un pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz pārbaudītiem datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Jāpiebilst, ka, kā paskaidrots 61. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāv lielāko daļu no Savienības ražošanas apjoma.

                     (85)

                     Makroekonomikas rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

                     (86)

                     Mikroekonomikas rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības vidējās izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

                     (87)

                     Kā minēts 63. apsvērumā, ņemot vērā, ka no trim atlasītajiem uzņēmumiem divi ir saistīti, 5. tabulā dati ir sniegti indeksētā veidā, lai, ievērojot pamatregulas 19. pantu, saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti.

               4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.5.2.1.   Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (88)

                     5. tabulā norādīts Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā.

                        5. tabula

                        PM Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Ražošana, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    97

                                    102

                                    102

                                    Ražošanas jauda, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Jaudas izmantojums, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    97

                                    102

                                    102

                                    Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (89)

                     Savienības kopējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās tikai nedaudz, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas sasniedza par 2 % augstāku līmeni.

                     (90)

                     Savienības ražošanas jauda saglabājās stabila attiecīgā perioda laikā.

                     (91)

                     Līdz ar to Savienības ražošanas jaudas izmantojums attīstījās tāpat kā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā. Kopumā pēc ražošanas apjoma pieauguma attiecīgajā periodā par 2 %, ražošanas jaudas izmantojums palielinājās par 2 %.

               4.5.2.2.   Savienības pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (92)

                     6. tabulā parādīts kā attīstījās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā.

                        6. tabula

                        PM Savienības pārdošanas apjoms un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Pārdošanas apjoms, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    91

                                    95

                                    91

                                 Tirgus daļa

                                 91,9 %

                                 92,3 %

                                 94,3 %

                                 93,6 %

                                    Indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    103

                                    102

                                    Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (93)

                     Kaut arī Savienības ražotāju ražošanas apjoms saglabājās samērā stabils, kā parādīts 5. tabulā, Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 2 %, galvenokārt tāpēc, ka samazinājās Savienības patēriņš un imports no ĶTR.

               4.5.2.3.   Izaugsme

                     (94)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 2 %, savukārt, kā minēts 70.–93. apsvērumā, Savienības patēriņš samazinājās par 11 %, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 9 %. Šo ražošanas pieaugumu var izskaidrot ar Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoma pieaugumu.

               4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (95)

                     Nodarbinātības un produktivitātes dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                        7. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums Savienības PM nozarē

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Darbinieku skaits, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    97

                                    99

                                    102

                                    Ražīgums, indekss, (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    103

                                    100

                                    Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (96)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē darbinieku skaits nedaudz palielinājās (par 2 %), un ražīgums saglabājās stabils.

               4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

                     (97)

                     Kā paskaidrots 31. apsvērumā, nebija iespējams gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

                     (98)

                     Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas atgūšanās pazīmes no iepriekšējā dempinga sekām. Kā liecina labvēlīgās tendences par galvenajiem kaitējuma rādītājiem Savienības ražošanas nozarē, pašreizējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā atgūšanās process turpinās. Turklāt mazāku pieprasījumu Savienības tirgū, kas attiecīgajā periodā izraisīja patēriņa samazinājumu par 11 % (sk. 1. tabulu), kompensēja eksporta pārdošanas apjoma pieaugums, kā minēts 94. apsvērumā.

               4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

                     (99)

                     Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                        8. tabula

                        Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas Savienībā

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    97

                                    96

                                    95

                                    Vienības ražošanas izmaksas Savienībā, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    97

                                    93

                                    96

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (100)

                     Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %.

                     (101)

                     Tajā pašā periodā vidējās vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 4 %.

               4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (102)

                     Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā attīstījās, kā parādīts 9. tabulā.

                        9. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto Savienības PM nozarē

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    99

                                    102

                                    104

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (103)

                     Kopumā Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %.

               4.5.3.3.   Krājumi

                     (104)

                     Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā attīstījās, kā parādīts 10. tabulā.

                        10. tabula

                        Savienības ražošanas nozares PM krājumi

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Krājumi perioda beigās, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    111

                                    185

                                 Krājumi gada beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma

                                 7,4 %

                                 8,3 %

                                 8,1 %

                                 13,5 %

                                    Indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    112

                                    108

                                    182

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (105)

                     Līdz 2016. gadam krājumi palielinājās par 8 % un par 82 % attiecīgajā periodā. Šo straujo krājumu pieaugumu attiecīgā perioda beigās Savienības ražošanas nozare skaidroja ar sezonālu pārdošanas ietekmi, kas radās tikai tādēļ, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periods beidzas jūlijā, jo PM pārdošanas apjoms parasti pieaug decembrī, bet ražošanas apjoms visa gada laikā saglabājas nemainīgs.

               4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (106)

                     Savienības ražošanas nozares naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                        11. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījuma

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                    Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    105

                                    134

                                    90

                                    Naudas plūsma, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    120

                                    42

                                    Ieguldījumi, indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    87

                                    91

                                    103

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                 42 %

                                 47 %

                                 63 %

                                 36 %

                                    Indekss (2014 = 100)

                                    100

                                    113

                                    151

                                    87

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (107)

                     Pirmajos divos gados Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās par 34 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā strauji samazinājās. Kopumā attiecīgajā laikposmā tā samazinājās par 10 %, bet saglabājās virs mērķa peļņas 5 % apmērā, kā noteikts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā.

                     (108)

                     Tā no 2014. līdz 2016. gadam palielinājās par 20 % un strauji samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā attiecīgā perioda laikā tā samazinājās par 58 %.

                     (109)

                     Savienības ražošanas nozares ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2015. gadā samazinājās par 13 %, tad 2016. gadā atkal nedaudz palielinājās (par 4 %) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās vēl par 12 %. Tas attiecīgajā periodā ir neliels pieaugums 3 % apmērā.

                     (110)

                     Ar ienākumu no ieguldījumiem mēra peļņu vai zaudējumus, kas radušies par ieguldījumu attiecībā pret ieguldītajiem līdzekļiem. Pārskata perioda sākumā tas bija 42 % un pēc diviem gadiem 2016. gadā palielinājās par 51 %. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem samazinājās līdz līmenim, kas bija zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā, tomēr joprojām saglabājās 36 % līmenī.

               4.5.4.   Secinājums par kaitējumu

                     (111)

                     Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgajā periodā, ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus, Savienības ražošanas nozare varēja turpināt atgūties no iepriekš nodarītā kaitējuma. Kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums un tirgus daļa, uzrādīja pozitīvas tendences un visa perioda laikā rentabilitāte saglabājās virs mērķa peļņas. Rezultātā Savienības ražošanas nozare spēja ieguldīt ražīguma palielināšanas pasākumos un samazināt ražošanas vienības izmaksas, palielinoties vidējām darbaspēka izmaksām.

                     (112)

                     PM importam no ĶTR attiecīgajā periodā bija tikai neliela ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ņemot vērā spēkā esošos pasākumus, šā importa tirgus daļa visā attiecīgajā periodā bija zema. Tomēr, izņemot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, Ķīnas PM imports Savienības tirgū saglabājās, kas norāda uz neatslābstošu interesi.

                     (113)

                     Tādējādi Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare ir guvusi labumu no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, jo tā turpināja atgūties no iepriekšējā kaitējošā dempinga ietekmes.

               4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

         4.6.1.   Ievadpiezīmes

                     (114)

                     Kā minēts 31. apsvērumā, nebija iespējams konstatēt dempingu. Tomēr tika konstatēts, ka dempinga atkārtošanās būtu iespējama, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti (sk. 60. apsvērumu).

                     (115)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija tāpēc pārbaudīja, vai pasākumu pret ĶTR atcelšanas gadījumā būtisks kaitējums atkārtotos.

                     (116)

                     Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un ĶTR pieejamā neizmantotā jauda, ii) iespējamie importa no ĶTR cenu līmeņi pasākumu atcelšanas gadījumā, iii) Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse citās valstīs, iv) Savienības tirgus pievilcīgums un v) importa no ĶTR ietekme uz Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā.

               4.6.1.1.   Ražošanas jauda un ĶTR pieejamā neizmantotā jauda

                     (117)

                     Kā paskaidrots 52. un 53. apsvērumā, ĶTR ražotājiem Ķīnā ir ievērojama ražošanas jauda un līdz ar to neizmantotā jauda, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielā mērā pārsniedz kopējo Savienības patēriņu.

                     (118)

                     Turklāt tika konstatēts, ka nebija elementu, kas tuvākajā nākotnē liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu pēc PM ĶTR vai kādas citas trešās valsts tirgū. Ņemot vērā Savienības PM patēriņa samazināšanos attiecīgajā periodā, Komisija secināja, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnā vai citos trešo valstu tirgos nevarēja absorbēt pieejamo neizmantoto jaudu.

               4.6.1.2.   Iespējamie importa no Ķīnas cenu līmeņi

                     (119)

                     Kā minēts 47. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās. Šā iemesla dēļ pārskatīšanas pieprasījumā iekļautās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm tika uzskatītas par vispiemērotāko pamatu Ķīnas importa iespējamajiem cenu līmeņiem.

                     (120)

                     Turklāt šā eksporta cenu līmeņi tika arī uzskatīti par pamatotu aplēsi par iespējamiem nākotnes cenu līmeņiem uz Savienību pasākumu atcelšanas gadījumā.

                     (121)

                     Kā paskaidrots 42. un 48. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija no 22,1 % līdz 32,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tāpat tika konstatēts, ka cenu samazinājuma starpības ir starp 8,9 % un 17,8 %.

                     (122)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, ļoti iespējams, ka imports no ĶTR radīs lielu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari.

               4.6.1.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (123)

                     Kā minēts 55.–57. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais PM vienotais tirgus, turklāt cenas Ķīnas ražotājiem ir pievilcīgas. Nav citu lielu eksporta tirgu, kas varētu absorbēt Ķīnas jaudas pārpalikumu, jo PM tirgo tikai dažos tirgos. Šie iemesli Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir liels stimuls novirzīt eksportu uz Savienību, kur tie varētu noteikt augstākas cenas, vienlaikus spējot piedāvāt ievērojami zemākas cenas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Turklāt tiem būtu stimuls eksportēt uz Savienības tirgu par zemām cenām vismaz daļu produkcijas, ko saražotu, izmantojot neizmantoto jaudu.

                     (124)

                     Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir potenciāls un stimuls ievērojami palielināt PM eksporta apjomu uz Savienību par dempinga cenām, kuras ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

               4.6.2.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

                     (125)

                     Importa par zemām cenām pieaugums radītu ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības tirgu, kas ir jutīgs pret cenu izmaiņām. Savienības ražošanas nozare – saskaņā ar scenāriju, kad tā saglabā pašreizējo cenu līmeni – nevarēs saglabāt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu, ja tirgū ienāks imports no Ķīnas par zemām cenām. Ja pasākumi tiktu atcelti, ir ļoti iespējams, ka importa no Ķīnas tirgus daļa strauji palielināsies. Tas visticamāk notiks uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Pārdošanas apjoma zaudēšanas rezultātā jaudas izmantojuma rādītājs samazināsies un vidējās ražošanas izmaksas pieaugs. Tas novestu pie Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanās un tās rentabilitātes samazināšanās, kas, lai gan visā attiecīgajā periodā pārsniedza mērķa peļņu, laikposmā no 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par vairāk nekā 40 %. Saskaņā ar šo scenāriju jebkāds izmaksu pieaugums īsā laikā nozīmētu rentabilitātes samazināšanos zem mērķa peļņas, un tas likvidētu ieguldītās pūles Savienības ražošanas nozares atlabšanā, kas līdz šim ir spējusi saglabāt nepieciešamo ieguldījumu līmeni, lai saglabātu konkurētspēju.

                     (126)

                     Tomēr, ja Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, nolemtu samazināt cenu līmeni, tās finanšu stāvoklis gandrīz uzreiz pasliktinātos. Patiesi, ja Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū būtu jāsamazina pārdošanas cenas par 8,9 %, (zemākais cenu samazinājums diapazonā (sk. 121. apsvērumu)), lai atbilstu ienākošo Ķīnas ražojumu cenām, tā uzreiz nestu zaudējumus.

                     (127)

                     Arī saskaņā ar šo scenāriju pasākumu izbeigšana, visticamāk, tieši negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, jo tas tiešā veidā novestu pie zaudējumiem. Vidējā termiņā šāda situācija nebūtu ilgtspējīga un novestu pie ražotņu slēgšanas un galu galā pie Savienības rūpniecības nozares izzušanas. Jāatzīmē, ka jau attiecīgajā periodā Savienības ražotāju skaits ir samazinājies no sešiem līdz trim.

                     (128)

                     Tāpēc var secināt, ka ir liela iespējamība, ka spēkā esošo pasākumu izbeigšana izraisītu kaitējuma atkārtošanos, ko radītu PM imports no Ķīnas, un ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis visticamāk pasliktināsies un novedīs pie būtiska kaitējuma.

                     (129)

                     Tas, ka PM imports no Ķīnas patlaban ienāk Savienības tirgū daudz mazākos daudzumos nekā pirms pasākumu noteikšanas, liecina, ka pašreizējie antidempinga maksājumi ir veiksmīgi atjaunojuši neizkropļotas konkurences apstākļus Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētājiem un Savienības ražošanas nozarei. Tomēr, kā izklāstīts 128. apsvērumā un 130. apsvērumā, Komisija secināja, ka pasākumu izbeigšana, ļoti iespējams, izraisītu kaitējuma atkārtošanos.

               4.6.3.   Secinājums

                     (130)

                     Komisija secināja, ka pasākumu atcelšana, ļoti iespējams, izraisītu būtisku PM dempinga importa no Ķīnas pieaugumu par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tādējādi atkārtoti radot tādu pašu kaitējumu, kāds Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts laikā, kad pirmoreiz tika ieviesti pasākumi. Tādējādi Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta.

               5.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (131)

                     Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

                     (132)

                     Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

                     (133)

                     Jāatgādina, ka iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

                     (134)

                     Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāv pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā lietā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.

               5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (135)

                     Izmeklēšanā noskaidroja, ka pasākumu izbeigšana visticamāk izraisītu būtisku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tas Savienības ražošanas nozarē īsā laikā radītu rentabilitātes samazināšanos vai pat zaudējumus, kas negatīvi ietekmētu citus kaitējuma faktorus, piemēram, ražošanas apjomu, izmantošanas rādītājus, ieguldījumus un nodarbinātību. Ilgtermiņā šāda situācija nevarēs pastāvēt; tā liks Savienības ražotājiem pārtraukt darbību Savienības tirgū.

                     (136)

                     Līdz šim Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka ir dzīvotspējīga, un uzrādījusi pozitīvus ekonomiskos un finanšu rezultātus. Faktiski gandrīz bez nekāda importa no Ķīnas par dempinga cenām tai ir izdevies saglabāt rentabilitāti, saglabājot peļņas normu, kas pārsniedz mērķa peļņu.

                     (137)

                     Tādēļ antidempinga pasākumu saglabāšana spēkā ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

               5.2.   Importētāju intereses

                     (138)

                     Kā norādīts 16. apsvērumā, importētāji nedz sadarbojās izmeklēšanā, nedz sniedza prasīto informāciju. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme uz importētājiem nebūtu ievērojama. Tā kā nav pierādījumu, kas liecinātu par pretējo, var attiecīgi apstiprināt, ka patlaban spēkā esošajiem pasākumiem nebija vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz importētāju finanšu stāvokli un ka šo pasākumu turpināšanai nebūs nepamatotas ietekmes uz tiem.

               5.3.   Lietotāju intereses

                     (139)

                     PM importētāji parasti ir arī PM lietotāji, jo tie to importē, lai izgatavotu dokumentu mapes. Kā minēts 15. apsvērumā, procedūras sākumā notika saziņa ar 26 zināmajiem importētājiem/lietotājiem, taču neviens no tiem neatbildēja uz atlases anketas jautājumiem un neizteica piezīmes.

                     (140)

                     Iepriekšējās izmeklēšanās konstatēja, ka dokumentu mapju mazumtirdzniecības cenā PM izmaksas veidoja tikai ļoti nelielu procentuālo daļu, un tādēļ maksājumu (ja tādi ir) ietekme netika uzskatīta par būtisku.

                     (141)

                     Turklāt izmeklēšana parādīja, ka bez pasākumiem pret importu par dempinga cenām Savienības ražošanas nozare, iespējams, zaudētu lielāko daļu savas tirgus daļas un ilgtermiņā varētu pat izzust. Tas jebkurā gadījumā novestu pie tā, ka dokumentu mapju ražotāji būtu atkarīgi no importa, un ievērojami samazinātos konkurence Savienības tirgū.

                     (142)

                     Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka pasākumi attiecībā uz PM nav pretrunā Savienības vispārējām interesēm.

               5.4.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (143)

                     Tādējādi Komisija secina, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nebūtu jāsaglabā galīgie antidempinga pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes PM importam.

               6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

         6.1.   Pasākumi

                     (144)

                     Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus ĶTR izcelsmes PM importam. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Piezīmes netika saņemtas.

                     (145)

                     Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (10), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

                     (146)

                     Komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nesniedza atzinumu par pasākumiem, kas paredzēti šajā regulā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums piespiešanas mehānismu importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kodi 8305100050) un kam ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsme.

               2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:

                           Ražotājs

                           Antidempinga maksājums

                              Taric papildu kods

                              DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd

                           27,1 %

                           A729

                           Visas pārējās sabiedrības

                           47,4 %

                           A999

            2. pants

               1.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

               2.   Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 8. novembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Padomes 2006. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 1136/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam (OV L 205, 27.7.2006., 1. lpp.).

            (3)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

            (4)  Padomes 2012. gada 30. augusta Īstenošanas regula (EK) Nr. 796/2012, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam (OV L 238, 4.9.2012., 5. lpp.).

            (5)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 466, 14.12.2016., 20. lpp.).

            (6)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam (OV C 290, 1.9.2017., 3. lpp.).

            (7)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 796/2012 40. apsvērums.

            (8)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 796/2012 41. apsvērums.

            (9)  http://www.portalecreditori.it/procedura?id=6rKz4dlB2Y; skatīts 2018. gada 16. augustā.

            (10)  Tiesas (trešā palāta) 2017. gada 18. janvāra spriedums lietā C-365/15 Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1729 (2018. gada 15. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 206/2009 attiecībā uz informāciju, kas plakātos jāsniedz ceļotājiem un plašai sabiedrībai par konkrētiem dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem personīgam patēriņam (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  16.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 288/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1729
         (2018. gada 15. novembris),
         ar ko groza Regulu (EK) Nr. 206/2009 attiecībā uz informāciju, kas plakātos jāsniedz ceļotājiem un plašai sabiedrībai par konkrētiem dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumiem personīgam patēriņam
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta 5. punkta trešo ievilkumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas Regulā (EK) Nr. 206/2009 (2) ir paredzēti noteikumi attiecībā uz tādu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu nekomerciālu ievešanu Savienībā personīgam patēriņam, kas ir ceļotāju bagāžā vai ko sīksūtījumos nosūta privātpersonām, vai pasūta no attāluma un piegādā patērētājam.

                     (2)

                     Regulas (EK) Nr. 206/2009 3. pantā dalībvalstīm noteikts pienākums nodrošināt, lai visās iebraukšanas vietās Savienībā ceļotājus, kas ierodas no trešām valstīm, informē par veterinārajiem noteikumiem attiecībā uz personīgam patēriņam paredzētu produktu sūtījumu ievešanu Savienībā. Ceļotājiem sniegtajā informācijā jāiekļauj vismaz tāda informācija, kas izklāstīta vienā no minētās regulas III pielikumā paredzētajiem plakātiem.

                     (3)

                     Ir lietderīgi darīt plakātus pieejamus jaunā izkārtojumā, lai padarītu informāciju redzamāku ceļotājiem un plašai sabiedrībai.

                     (4)

                     Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 206/2009 III pielikums.

                     (5)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Šīs regulas pielikumā paredzētos abus plakātus pievieno Regulas (EK) Nr. 206/2009 III pielikumam.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 15. novembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

            (2)  Komisijas 2009. gada 5. marta Regula (EK) Nr. 206/2009 par dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Kopienā personīgam patēriņam un Regulas (EK) Nr. 136/2004 grozīšanu (OV L 77, 24.3.2009., 1. lpp.).

            PIELIKUMS


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/158 (2019. gada 31. janvāris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū atjauno darbīgās vielas metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  1.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 31/21

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/158
         (2019. gada 31. janvāris),
         ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū atjauno darbīgās vielas metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 24. pantu saistībā ar 20. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas Direktīva 2005/3/EK (2) metoksifenozīdu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

                     (2)

                     Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

                     (3)

                     Darbīgās vielas metoksifenozīda apstiprinājums, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2019. gada 31. jūlijā.

                     (4)

                     Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. panta norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums par metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanu.

                     (5)

                     Pieteikuma iesniedzējs sniedza papildu dokumentāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs.

                     (6)

                     Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2016. gada 4. augustā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

                     (7)

                     Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm komentāru sniegšanai un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Turklāt tā publiskoja papildu kopsavilkuma dokumentāciju.

                     (8)

                     2017. gada 10. augustā Iestāde nosūtīja Komisijai secinājumus (6) par to, vai ir sagaidāms, ka metoksifenozīds atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Komisija 2018. gada 25. maijā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza ziņojuma projektu par metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanu.

                     (9)

                     Attiecībā uz jaunajiem kritērijiem endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai, kas ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), kuru sāka piemērot 2018. gada 10. novembrī, Iestāde secināja, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīds ir endokrīnais disruptors estrogēnā, androgēnā un steroīdģenēzes modalitātē. Turklāt pieejamie pierādījumi (abinieku metamorfozes tests) liecina, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīds ir endokrīnais disruptors vairogdziedzera darbības modalitātē. Tāpēc Komisija uzskata, ka metoksifenozīds nav uzskatāms par vielu, kam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības.

                     (10)

                     Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja iesniegt komentārus par atjaunošanas ziņojuma projektu.

                     (11)

                     Par vismaz viena metoksifenozīdu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīvajiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tādēļ metoksifenozīda apstiprinājumu ir lietderīgi atjaunot.

                     (12)

                     Metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanas sakarā veiktais riska novērtējums balstās tikai uz nedaudziem reprezentatīviem lietojumiem, tomēr neierobežo lietojumus, kādiem metoksifenozīdu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tāpēc ir lietderīgi atcelt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai par insekticīdu.

                     (13)

                     Komisija tomēr uzskata, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu metoksifenozīds ir aizstājama viela. Ņemot vērā, ka metoksifenozīda pussabrukšanas periods augsnē un ūdenī pārsniedz 120 dienas un koncentrācija, pie kuras netiek novērota ilgtermiņa iedarbība uz saldūdens organismiem, ir mazāka nekā 0,01 mg/l, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma attiecīgo 3.7.2.1. un 3.7.2.3. punktu metoksifenozīds ir noturīga un toksiska viela. Tādējādi metoksifenozīds atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 4. punkta otrā ievilkuma nosacījumam.

                     (14)

                     Tāpēc ir lietderīgi atjaunot metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu.

                     (15)

                     Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā zinātnes un tehnikas pašreizējās atziņas, tomēr būtu jāiekļauj zināmi nosacījumi un ierobežojumi. Jo īpaši ir lietderīgi ierobežot metoksifenozīdu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, atļaujot tos lietot tikai siltumnīcās, lai līdz minimumam samazinātu iedarbību uz gruntsūdeņiem un nemērķa organismiem, un pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

                     (16)

                     Lai gan, balstoties uz Iestādes secinājumā apkopoto pieejamo zinātnisko informāciju, var ticami prognozēt, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīdam ir endokrīni disruptīvas īpašības, lai vairotu pārliecību par šo secinājumu, pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 2. punkta 2.2. apakšpunkta b) punktu pieteikuma iesniedzējam būtu jāsniedz atjaunināts novērtējums par iesniegto informāciju un vajadzības gadījumā arī papildu informācija, lai apstiprinātu, ka nepastāv endokrīna iedarbība uz vairogdziedzeri.

                     (17)

                     Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

                     (18)

                     Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/917 (8) metoksifenozīda apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2019. gada 31. jūlijam, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu ir pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. aprīļa.

                     (19)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Darbīgās vielas kā aizstājamas vielas apstiprinājuma atjaunošana
            Darbīgās vielas metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu atjauno saskaņā ar I pielikumu.

            2. pants
            Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
            Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

            3. pants
            Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
            Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2019. gada 1. aprīļa.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 31. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2005. gada 19. janvāra Direktīva 2005/3/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, iekļaujot kā aktīvās vielas imazosulfuronu, laminarīnu, metoksifenozīdu un s-metolahloru (OV L 20, 22.1.2005., 19. lpp.).

            (3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

            (4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

            (5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

            (6)  EFSA Journal 2017; 15(9):4978.

            (7)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai. (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

            (8)  Komisijas 2018. gada 27. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2018/917, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, karvonam, hlorprofāmam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, dikvatam, etefonam, etoprofosam, etoksazolam, famoksadonam, fenamidonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, Gliocladium catenulatum celmam J1446, izoksaflutolam, metalaksilam-M, metiokarbam, metoksifenozīdam, metribuzīnam, milbemektīnam, oksasulfuronam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, pimetrozīnam un S-metolahloram groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 163, 28.6.2018., 13. lpp.).

            I PIELIKUMS

                        Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                           IUPAC nosaukums

                        Tīrība (1)

                        Apstiprināšanas datums

                        Apstiprināšanas termiņa beigas

                        Īpaši noteikumi

                        Metoksifenozīds

                           CAS Nr. 161050-58-4

                           CIPAC Nr. 656

                        N-tert-Butil-N′-(3-metoksi-o-toluol)-3,5-ksilohidrazīds

                        ≥ 970 g/kg
                        Šādi piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt šādus līmeņus:

                                    tert-butilhidrazīns < 0,001 g/kg

                                    RH-116267 < 2 g/kg

                        2019. gada 1. aprīlis

                        2026. gada 31. marts

                        Atļauts izmantot tikai siltumnīcās.
                        Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par metoksifenozīdu un jo īpaši I un II papildinājumu.
                        Savā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                                    —

                                    gruntsūdeņu aizsardzībai, ja vielu izmanto apgabalos ar jutīgu augsni un/vai klimatiskajiem apstākļiem,

                                    —

                                    riskam, ka viela uzkrājas augsnē,

                                    —

                                    nemērķa posmkāju, nogulās mītošu un ūdens organismu aizsardzībai.

                              Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
                        Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei iesniedz apstiprinošu informāciju par:

                                    1)

                                    salīdzinošu metabolizēšanās in vitro pētījumu ar metoksifenozīdu – līdz 2020. gada 1. aprīlim;

                                    2)

                                    ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, ja no virszemes ūdeņiem vai gruntsūdeņiem iegūst dzeramo ūdeni – divu gadu laikā pēc tam, kad pieņemtas vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos.

                              Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī atjauninātu novērtējumu par iesniegto informāciju un vajadzības gadījumā arī papildu informāciju, lai apstiprinātu, ka nepastāv endokrīna iedarbība uz vairogdziedzeri, saskaņā ar II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktu Regulā (EK) Nr. 1107/2009, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (2), līdz 2021. gada 1. februārim.

               (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

               (2)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

            II PIELIKUMS
            Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

                        1)

                        A daļā svītro 96. ierakstu par metoksifenozīdu;

                        2)

                        E daļā iekļauj šādu ierakstu:

                                    Nr.

                                    Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                                       IUPAC nosaukums

                                    Tīrība (1)

                                    Apstiprināšanas datums

                                    Apstiprināšanas termiņa beigas

                                    Īpaši noteikumi

                                    “11

                                    Metoksifenozīds

                                       CAS Nr. 161050-58-4

                                       CIPAC Nr. 656

                                    N-tert-Butil-N′-(3-metoksi-o-toluol)-3,5-ksilohidrazīds

                                    ≥ 970 g/kg
                                    Šādi piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt šādus līmeņus:

                                                Tert-butilhidrazīns < 0,001 g/kg

                                                RH-116267 < 2 g/kg

                                    2019. gada 1. aprīlis

                                    2026. gada 31. marts

                                    Atļauts izmantot tikai siltumnīcās.
                                    Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par metoksifenozīdu secinājumus, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                                    Savā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                                                —

                                                gruntsūdeņu aizsardzībai, ja vielu izmanto apgabalos ar jutīgu augsni un/vai klimatiskajiem apstākļiem,

                                                —

                                                riskam, ka viela uzkrājas augsnē,

                                                —

                                                nemērķa posmkāju, nogulās mītošu un ūdens organismu aizsardzībai;

                                          Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
                                    Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei iesniedz apstiprinošu informāciju par:

                                                1)

                                                salīdzinošu metabolizēšanās in vitro pētījumu ar metoksifenozīdu – līdz 2020. gada 1. aprīlim;

                                                2)

                                                ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, ja no virszemes ūdeņiem vai gruntsūdeņiem iegūst dzeramo ūdeni – divu gadu laikā pēc tam, kad pieņemtas vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos.

                                          Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī atjauninātu novērtējumu par iesniegto informāciju un vajadzības gadījumā arī papildu informāciju, lai apstiprinātu, ka nepastāv endokrīna iedarbība uz vairogdziedzeri, saskaņā ar II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktu Regulā (EK) Nr. 1107/2009, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (2), līdz 2021. gada 1. februārim.

               (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

               (2)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).”