title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1235/2013 ( 2013. gada 2. decembris ), ar ko attiecībā uz vielu diklazurilu groza pielikumu Regulai (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               3.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 322/21

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1235/2013
   (2013. gada 2. decembris),
   ar ko attiecībā uz vielu diklazurilu groza pielikumu Regulai (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 14. pantu saistībā ar 17. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko sagatavojusi Veterināro zāļu komiteja,
   tā kā:

               (1)

               Tādu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku maksimāli pieļaujamo saturu (MRL), kuras Savienībā paredzētas izmantošanai veterinārajās zālēs produktīviem dzīvniekiem vai lopkopībā izmantojamos biocīdajos produktos, nosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009.

               (2)

               Farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MRL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos ir noteiktas Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikumā.

               (3)

               Diklazurils pašlaik ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā kā atļauta viela izmantošanai visu atgremotāju un cūku sugām tikai iekšķīgai lietošanai un mājputniem muskuļos, ādā un taukos, aknās un nierēs, izņemot dzīvniekus, no kuriem iegūst olas lietošanai pārtikā.

               (4)

               Eiropas Zāļu aģentūrai iesniegts pieteikums par spēkā esošā ieraksta attiecībā uz diklazurilu paplašināšanu, tajā iekļaujot mājputnus.

               (5)

               Veterināro zāļu komiteja ieteica noteikt diklazurila MRL trušu muskuļos, taukos, aknās un nierēs.

               (6)

               Tādēļ Regula (ES) Nr. 37/2010 būtu jāgroza, lai tajā iekļautu diklazurila MRL attiecībā uz trušiem.

               (7)

               Ir lietderīgi noteikt samērīgu termiņu, lai attiecīgās ieinteresētās personas varētu veikt pasākumus, kas var būt vajadzīgi jaunā noteiktā MRL ievērošanai.

               (8)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumu groza atbilstīgi šīs regulas pielikumam.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro 2014. gada 3. februāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 2. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.

      (2)  OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Ierakstu par diklazurilu Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā aizstāj ar šādu:

                     Farmakoloģiski aktīvā viela

                     Marķieratliekas

                     Dzīvnieku suga

                     MRL

                     Izmeklējamie audi

                     Citi noteikumi
                     (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu)

                     Terapeitiskā klasifikācija

                     “Diklazurils

                     NEPIEMĒRO

                     Visi atgremotāji, cūkas

                        MRL nav vajadzīgs

                     NEPIEMĒRO

                     Tikai iekšķīgai lietošanai

                     IERAKSTA NAV

                     Diklazurils

                     Mājputni

                     500 μg/kg

                     Muskuļi

                     Nelietot dzīvniekiem, no kuriem iegūst olas lietošanai pārtikā

                     Pretparazītu līdzekļi/līdzekļi pret vienšūņiem”

                     500 μg/kg

                     Āda un tauki dabīgās proporcijās

                     1 500 μg/kg

                     Aknas

                     1 000 μg/kg

                     Nieres

                     Truši

                     150 μg/kg

                     Muskuļi

                     300 μg/kg

                     Tauki

                     2 500 μg/kg

                     Aknas

                     1 000 μg/kg

                     Nieres


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 831/2011 ( 2011. gada 16. augusts ), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bārija karbonāta importam

text:
               19.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 214/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 831/2011
   (2011. gada 16. augusts),
   ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bārija karbonāta importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu, 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1175/2005 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes bārija karbonāta importam. Konkrētā galīgā maksājuma likme ir robežās no EUR 6,3 līdz EUR 56,4 par tonnu.

         2.   Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums

               (2)

               Pēc 2010. gada martā publicētā paziņojuma par ĶTR izcelsmes bārija karbonāta importam piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2010. gada 19. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

               (3)

               Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu iesniedza Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir vienīgais bārija karbonāta ražotājs Eiropas Savienībā un pārstāv 100 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos.

               (4)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par šīs pārskatīšanas sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

         3.   Izmeklēšana

   3.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (5)

               Izmeklēšana par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību ietvēra laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

               (6)

               Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude ietvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

         3.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (7)

               Par pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ĶTR ražotājiem eksportētājiem, importētājiem/tirgotājiem, zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem no Savienības un to apvienībām, ražotājiem analogajā valstī, kā arī ĶTR iestādēm.

               (8)

               Ieinteresētajām personām Komisija deva iespēju arī rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (9)

               Ņemot vērā pieprasījumā minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta pārbaude izlases veidā, lai noteiktu, vai veikts dempings un kāda ir tā turpināšanās iespējamība.

               (10)

               Lai Komisija varētu izlemt, vai nepieciešama izlases veida pārbaude, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visus zināmos importētājus aicināja pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laika posmā no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam.

               (11)

               Komisija saņēma atbildi tikai no trim uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām ĶTR un tādēļ nolēma, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav nepieciešams veikt izlases veida pārbaudi.

               (12)

               Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija to pieprasījušas, paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.

               (13)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieteikumu iesniegušā Savienības ražotāja un ar to saistītā aģenta, deviņiem lietotājiem, četriem importētājiem, diviem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un diviem ražotājiem no iespējamajām analogajām valstīm. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas pieteicās pārbaudei izlases veidā, nolēma turpmāk procedūrā nesadarboties.

               (14)

               Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību un aizstāvētu Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

                           a)

                              pieprasījuma iesniedzējs:

                                       —

                                          Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hanovere, un ar to saistītais uzņēmums Solvay Bario e Derivati SpA, Masa;

                           b)

                              ražotāji eksportētāji ĶTR:

                                       —

                                          Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd, Šanduņas province,

                                       —

                                          Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd, Guidžou province;

                           c)

                              ražotāji analogajā valstī (Indijā):

                                       —

                                          Solvay Vishnu Barium Private Limited, Haidarābādu;

                           d)

                              importētāji:

                                       —

                                          Norkem Limited, Knutsforda, Apvienotā Karaliste,

                                       —

                                          L’Aprochimide Srl, Mudžo, Itālija;

                           e)

                              lietotāji:

                                       —

                                          Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, Ilmenava, Vācija.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (15)

               Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kuru vērtēja iepriekšējā izmeklēšanā, un to definē šādi: ĶTR izcelsmes bārija karbonāts, kurā stroncija saturs pārsniedz 0,07 % svara un sēra saturs pārsniedz 0,0015 % svara, kurš ir pulvera, presētu granulu vai kalcinētu granulu formā un kurš atbilst KN kodam ex 2836 60 00.

               (16)

               Bārija karbonātu izmanto galvenokārt ķieģeļu un flīžu ražošanas nozarē, keramikas nozarē un ferīta ražošanā. Agrāk to izmantoja katodstaru lampu (CRT) ražošanā, bet Savienībā to vairs nedara, jo šīs lampas aizstātas ar šķidro kristālu un plazmas ekrāniem.

         2.   Līdzīgs ražojums

               (17)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, šajā izmeklēšanā atklāja, ka ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam bārija karbonātam, kā arī bārija karbonātam, ko ražo un pārdod analogās valsts (Indijas) iekšējā tirgū, un tam, ko pieteikumu iesniedzējs ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienāds galvenais izmantošanas veids.

               (18)

               Tādēļ šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.

         C.   DEMPINGS

               (19)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties.

         1.   Vispārīga informācija

               (20)

               No 16 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sazinājās, sākot termiņa beigu pārskatīšanu, trīs pieteicās pārbaudei izlases veidā, bet tikai divi pilnībā sadarbojās ar Komisiju, atbildot uz visiem anketas jautājumiem.

         2.   Analogā valsts

               (21)

               Tā kā ĶTR ir pārejas ekonomika, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), jānosaka, pamatojoties uz atbilstīgas tirgus ekonomikas trešās valsts (“analogās valsts”) cenām vai salikto vērtību.

               (22)

               Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV, un šī valsts arī šajā izmeklēšanā tika piedāvāta normālās vērtības noteikšanai. Tomēr tika uzskatīts par nepieciešamu pārbaudīt, vai šī valsts joprojām ir piemērota minētās termiņa beigu pārskatīšanas vajadzībām. Visiem zināmajiem bārija karbonāta ražotājiem visā pasaulē, tostarp Brazīlijā, Indijā, Japānā un ASV, tika nosūtītas vēstules. Tika saņemtas divas atbildes, viena no ražotāja ASV un otra no ražotāja Indijā.

               (23)

               Rūpīgi izvērtējot tādus kritērijus kā kopējais ražošanas apjoms, ražotāju skaits, konkurence tirgū, kopējais importa apjoms, antidempinga maksājumi un muitas nodevas gan ASV, gan Indijas vietējā tirgū, tika nolemts par analogo valsti izvēlēties Indiju. Indija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu tika atzīta par piemērotāku izvēli nekā ASV lielāka tās tirgus apjoma, lielāka importa apjoma un spēcīgākas konkurences dēļ šā ražojuma vietējā tirgū. Piezīmes vai iebildumus par šo jautājumu neiesniedza neviena ieinteresētā persona. Tādēļ normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, pamatoja ar datiem, ko sniedza Indijas ražotājs.

         3.   Importa dempings PIP laikā

   3.1.   Normālā vērtība

               (24)

               Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai bārija karbonāta kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū PIP neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvs, proti, vai šādas pārdošanas kopapjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka šis pārdošanas apjoms nebija reprezentatīvs, tādēļ par normālo vērtību jāizmanto saliktā vērtība. Noteiktās normālās vērtības pamatā bija kopējās ražošanas izmaksas plus uzņēmuma pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņa, kas gūta vietējā tirgū, pārdodot līdzīgu ražojumu parastā tirdzniecības apritē.

               (25)

               Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

               (26)

               Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido 5 % vai vairāk procentu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā Indijas ražotāja pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, kurš sadarbojās, PIP laikā tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu.

               (27)

               Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā Indijas tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Tā kā PIP laikā nebija līdzīgā ražojuma rentablas pārdošanas, par normālo vērtību bija jāizmanto saliktā vērtība. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz ražotāja kopējām ražošanas izmaksām, tām pieskaitot samērīgas PVA izmaksas un samērīgu peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. PVA izmaksas un peļņa, ko pieskaitīja izmantotā līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām, atbilda izmaksām, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, un veidoja 10,6 % PVA izmaksām un 7,2 % peļņai. Netika sniegta nekāda informācija, kas liecinātu, ka šādas summas nebūtu samērīgas vai ka šādi noteiktā peļņas summa pārsniegtu peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošās preces izcelsmes valsts iekšējā tirgū.

         3.2.   Eksporta cena

               (28)

               Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, visu pārdošanu eksportam uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, un tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām.

         3.3.   Salīdzinājums

               (29)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.

               (30)

               Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, tika pievērsta dažām atšķirībām transporta un apdrošināšanas izmaksās, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

         3.4.   Dempinga starpība

               (31)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.

               (32)

               Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šāds salīdzinājums parādīja, ka šis uzņēmums turpina dempingu pat vēl augstākā līmenī.

               (33)

               Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, šāds salīdzinājums, kas tika veikts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, parādīja būtisku dempingu. Šis uzņēmums pārstāv 98 % no eksporta, uz kuru attiecas atlikusī maksājuma likme, un pārējie 2 % no ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās procedūrā, nevar ietekmēt konstatēto dempinga starpību. Turklāt, tā kā tie nesadarbojās, tiek uzskatīts, ka to veiktais dempings nevar būt zemākā līmenī kā uzņēmumam, kas sadarbojās.

         D.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (34)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai ir iespējams, ka, pasākumus atceļot, dempings turpināsies.

               (35)

               Saistībā ar dempinga turpināšanās iespējamību tika pārbaudīta ražošanas apjoma un ražošanas jaudas attīstība ĶTR, kā arī eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību un citu trešo valstu tirgiem iespējamā attīstība.

               (36)

               Saskaņā ar sūdzību ĶTR ir lielākā bārija karbonāta ražotāja pasaulē. Turklāt ĶTR ir arī lielākā barīta ražotāja, kas ir galvenā izejviela attiecīgā ražojuma ražošanai. Tikai diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ražošanas jauda ir 331 000 t gadā, kas apmēram trīskārt pārsniedz Savienības patēriņu PIP. Turklāt šiem diviem uzņēmumiem kopējā neizmantotā jauda ir 34 000 t, ar ko pietiek, lai apmierinātu pusi no Savienības patēriņa.

               (37)

               Trijās no pasaules lielajām bārija karbonāta ražotājām valstīm (ASV, Indijā un Brazīlijā) pašlaik ieviesti antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas. Var secināt, ka, ņemot vērā ievērojamo neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR un tās dempinga praksi vairākās valstīs, gadījumā, ja antidempinga pasākumus atceltu, uz Savienības tirgu tiktu sūtīti papildu apjomi.

               (38)

               Tas, ka, neraugoties uz antidempinga pasākumiem attiecībā uz Ķīnas importu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir izdevies PIP laikā uz Savienību eksportēt ievērojamus apjomus (par vidējo cenu EUR 251 par tonnu) un palielināt savu tirgus daļu Savienībā, liecina par pastāvīgu Ķīnas eksportētāju interesi par Savienības tirgu.

               (39)

               Pamatojoties uz Ķīnas muitas statistiku, ir pilnīgi skaidrs, ka Savienības tirgus ir īpaši pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo augstākās eksporta cenas (lai arī dempinga cenas) tie ir sasnieguši, eksportējot uz Savienību. Saskaņā ar Ķīnas muitas statistiku PIP vidējā pārdošanas cena Savienības tirgū bija USD 269 FOB, turpretī vidējā eksporta cena uz Indiju bija USD 220.

               (40)

               Ķīnas eksporta statistika rāda, ka, par spīti tam, ka ir izzudusi galvenā bārija karbonāta izmantošanas joma (katodstaru lampu ražošana), Ķīnas eksports visā pasaulē ir palielinājies no 130 000 t 2009. gadā līdz 158 000 t 2010. gadā.

               (41)

               Ja atceltu pasākumus, sagaidāms, ka, ņemot vērā milzīgo neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR, Ķīnas eksports, visticamāk, tiktu virzīts uz Savienību. Šo secinājumu pamato arī tas, ka pasaulē lielākos tirgus – kā ASV, Indiju un Brazīliju – aizsargā ar lieliem antidempinga maksājumiem.

               (42)

               Šā importa cenas, domājams, joprojām būtu dempinga cenas, jo nav nekādu pazīmju, ka eksportētāji mainītu savu cenas noteikšanas politiku, ja pasākumus atceltu.

               (43)

               Tādēļ tiek secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

         E.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (44)

               Vienīgais ražotājs Savienībā, kas sadarbojās, veidoja 100 % no Savienības bārija karbonāta ražošanas apjoma PIP. Tādēļ uzskata, ka tas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

         F.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Patēriņš Savienībā

      1. tabula

      Patēriņš Savienībā

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Patēriņš (tonnās)

               123 354

               104 037

               62 637

               76 560

               Indekss

               100

               84

               51

               62

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat statistikas dati.

               (45)

               Savienības patēriņa apjoma pamatā ir kombinēts Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un trešo valstu importa apjoms, pamatojoties uz Eurostat datiem.

               (46)

               Pamatojoties uz to un kā redzams 1. tabulā, Savienības patēriņš attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, proti, par 38 %, kas galvenokārt skaidrojams ar katodstaru lampu ražošanas izbeigšanu Savienībā.

         2.   ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas

      2. tabula

      ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un importa cena

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Importa apjoms (tonnās)

               76 306

               64 573

               37 341

               48 720

               Indekss

               100

               85

               49

               64

               Tirgus daļa

               61,9 %

               62,1 %

               59,6 %

               63,6 %

               Indekss

               100

               100

               96

               103

                  CIF importa cena (EUR/t)

               230

               257

               239

               251

               Indekss

               100

               112

               104

               109

                  Avots: Eurostat statistikas dati.

               (47)

               Attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms samazinājās par 36 %, savukārt patēriņš Savienībā samazinājās par 38 %. Neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, situācijā, kad patēriņš samazinās, Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par trim procentu punktiem.

               (48)

               Vidējās ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %. Lielākais cenu pieaugums notika no 2007. līdz 2008. gadam, bet 2009. gadā cenas kritās, un tad atkal palielinājās PIP laikā.

               (49)

               Savienības ražošanas nozares vidējā ražotāja cena tika salīdzināta ar Ķīnas CIF vidējām importa cenām līdz Savienības robežai. Minētās cenas tika iegūtas no Eurostat datiem, tajās iekļāva pēcimportēšanas izmaksas, muitas nodokļus un antidempinga maksājumus. Salīdzinājums liecināja, ka Ķīnas importa cenas PIP bija par 37,9 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka, neieviešot pasākumus, Ķīnas importa cenas būtu par 44,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

         3.   Importa apjoms no citām trešām valstīm un šā importa tirgus daļa

               (50)

               Kopējais bārija karbonāta importa apjoms no trešām valstīm, kas nav ĶTR, bija nebūtisks un veidoja mazāk nekā 1 % no Savienības patēriņa attiecīgajā periodā.

               (51)

               Jānorāda, ka importa cenas no citām trešām valstīm PIP nebija zemākas par Savienības cenām.

         4.   Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

   4.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (52)

               Jānorāda, ka, tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, dati par ražošanu, ražošanas jaudu un tās izmantošanu bija jāsniedz indeksu veidā.

                  3. tabula

                  Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           Indekss

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Ražošana

                           100

                           79

                           36

                           47

                           Ražošanas jauda

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Ražošanas jaudas izmantojums

                           100

                           79

                           36

                           47

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (53)

               Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija attiecīgajā periodā samazinājās par 53 %. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare kopš 2003. gada pielāgojusi savu ražošanas modeli, lai tas atbilstu jaunajai tirgus situācijai un katodstaru lampu ražošanas izbeigšanai Savienībā. Tādēļ ražošanas jauda samazinājās par vairāk nekā 50 %, jo aplūkojamo ražojumu tagad ražo uz vienām iekārtām pārmaiņus ar stroncija karbonātu.

               (54)

               Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā nemainījās. Jaudas izmantojums tādējādi mainījās līdzīgi ražošanas apjomam.

         4.2.   Krājumi

      4. tabula

      Krājumi

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Indekss

               100

               97

               41

               41

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (55)

               Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 59 %. Šādu samazinājumu izraisīja pieprasījuma samazinājums un Savienības ražošanas nozares spēja pielāgoties jaunajai tirgus situācijai.

         4.3.   Pārdošanas apjoms un cenas

      5. tabula

      Pārdošanas apjoms, vērtības un vienības pārdošanas cenas

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Pārdošanas apjoms (indekss)

               100

               84

               53

               59

               Pārdošanas apjoma vērtība (indekss)

               100

               92

               66

               73

               Vienības pārdošanas cena (indekss)

               100

               109

               124

               123

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (56)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 41 %. Lielākais samazinājums notika 2009. gadā vispārējās ekonomikas lejupslīdes dēļ. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās proporcionāli vairāk nekā Savienības patēriņš šajā periodā. Pārdošanas vērtība samazinājās mazāk būtiski nekā apjoms, jo Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt cenu līmeni attiecīgajā periodā, un vienības pārdošanas cena palielinājās par 23 %.

         4.4.   Tirgus daļa un izaugsme

      6. tabula

      Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Indekss

               100

               100

               105

               95

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un koriģēti Eurostat statistikas dati.

               (57)

               Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2009. gadā palielinājās par 5 %, bet pēc tam PIP laikā ievērojami samazinājās par 10 %. Tas norāda, ka tad, kad tirgū nenotiek izaugsme, Savienības ražošanas nozare nespēj saglabāt savu tirgus daļu.

         4.5.   Nodarbinātība, algas un darba ražīgums

      7. tabula

      Nodarbinātība, algas un darba ražīgums

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Nodarbinātība (indekss)

               100

               87

               55

               57

               Algas (EUR/darba ņēmējs; indekss)

               100

               108

               106

               113

               Darba ražīgums (indekss)

               100

               91

               65

               82

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (58)

               Attiecīgajā periodā nodarbinātība ievērojami samazinājās ekonomikas lejupslīdes un jaunās tirgus situācijas dēļ. Vidējā alga palielinājās par 13 % augstās inflācijas dēļ, kas tieši ietekmēja algu indeksāciju. Darba ražīgums šajā pašā periodā samazinājās par 18 % ražošanas apjoma samazinājuma dēļ, ko nevarēja kompensēt ar štatu samazināšanu.

         4.6.   Rentabilitāte

      8. tabula

      Rentabilitāte

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Indekss

               -100

               -192

               -351

               -206

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (59)

               Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par vairāk nekā 106 % ekonomikas lejupslīdes dēļ un katodstaru lampu ražošanas izbeigšanas dēļ, jo šie abi faktori ietekmēja pārdošanas apjomus un ražošanas izmaksas. Nozare visā attiecīgajā periodā strādāja ar zaudējumiem.

         4.7.   Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja

      9. tabula

      Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Ieguldījumi (indekss)

               100

               82

               90

               97

               Ienākums no ieguldījumiem (indekss)

               -100

               -251

               -506

               -176

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (60)

               Ieguldījumu apjoms attiecīgajā periodā bija stabils. Savienības ražošanas nozares ieguldījumi tika norakstīti izdevumos tajā pašā gadā, kad tie tika veikti. Ienākumam no ieguldījumiem (peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumiem gada laikā) attiecīgajā periodā bija negatīva dinamika līdz ar rentabilitāti.

               (61)

               Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei būtu vērā ņemamas grūtības piesaistīt kapitālu. Tomēr jānorāda, ka attiecīgajā periodā veiktie ieguldījumi bija nebūtiski.

         4.8.   Skaidras naudas plūsma

      10. tabula

      Skaidras naudas plūsma

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Indekss

               -100

               -83

               25

               32

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (62)

               Attiecīgajā periodā naudas plūsma ievērojami uzlabojās krājumu apjoma samazināšanas dēļ.

         4.9.   Dempinga starpības lielums

               (63)

               Gan dati, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, gan Eurostat dati liecināja, ka, lai gan spēkā bija pasākumi, dempings PIP laikā aizvien turpinājās pat augstākā līmenī, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.

         4.10.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

               (64)

               Savienības ražošanas nozare nelabvēlīgajos ekonomiskajos apstākļos, ko noteica vispārējā ekonomikas lejupslīde un viena būtiska lietojuma izzušana, neatguvās no iepriekšējā dempinga, jo īpaši pārdošanas apjoma, pārdošanas cenas un rentabilitātes ziņā. Vēl jo vairāk, tika konstatēts, ka dempings turpinājās PIP laikā.

         4.11.   Savienības ražošanas nozares eksporta darbība

      11. tabula

      Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms

               2007

               2008

               2009

               PIP

               Indekss

               100

               86

               45

               66

                  Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

               (65)

               Savienības ražošanas nozares bārija karbonāta eksports attiecīgajā periodā samazinājās par 34 %. Savienības ražošanas nozare varēja eksportēt tikai nelielu apjomu, ņemot vērā Ķīnas eksporta nesaudzīgo konkurenci tirgos ārpus Savienības. Eksporta apjoma samazināšanos attiecīgajā periodā izskaidro arī ekonomikas lejupslīde.

         4.12.   Secinājums par situāciju Savienības ražošanas nozarē

               (66)

               Lai arī visi galvenie kaitējuma indikatori – kā pārdošanas apjoms, rentabilitāte, ražošanas apjoms, nodarbinātība un darba ražīgums – attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu attīstību, antidempinga pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju.

               (67)

               Runājot par Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, nelielā samazināšanās tendence liecina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, patēriņa samazināšanās apstākļos Ķīnas eksports ne tikai izslēdza citas valstis no tirgus, bet arī ieguva tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina.

               (68)

               Jāsecina, ka, ņemot vērā Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju negatīvo attīstību, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Tādēļ tika pārbaudīts, vai kaitējums varētu turpināties, ja pasākumus ļautu atcelt.

         G.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Kopsavilkums, kurā izvērtēta dempinga turpināšanās un kaitējumu izraisošā dempinga atkārtošanās iespējamība

               (69)

               Jāatgādina, ka patēriņš Savienības tirgū kopš sākotnējās izmeklēšanas ir būtiski samazinājies katodstaru lampu ražošanas izbeigšanas un ekonomikas lejupslīdes dēļ. Šādos apstākļos Ķīnas importa tirgus daļa ir palielinājusies par vairāk nekā 15 %, bet Savienības ražošanas nozares un trešo valstu importa tirgus daļa ir būtiski samazinājusies. Tas liecina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un sarūkošo patēriņu Savienībā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija pastāvīga interese par Savienības tirgu un viņi spēja no tā izslēgt trešās valstis.

               (70)

               Jāatgādina arī, ka ĶTR ražotāji eksportētāji PIP laikā turpināja dempingu un Savienības ražošanas nozares cenu samazināšanu ļoti ievērojamā līmenī. Pamatojoties uz iepriekš minēto, nav pamata uzskatīt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji arī turpmāk neturpinās dempingu un Savienības ražošanas nozares cenu samazināšanu.

               (71)

               Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem PIP laikā bija ievērojama neizmantotā jauda: aptuveni 280 000 tonnu. Tas atbilst vairāk nekā trīskāršam Savienības tirgus apjomam PIP. Lai gan prognozē pieprasījuma pieaugumu ĶTR, gaidāms, ka nākamajos gados saglabāsies ļoti liela neizmantotā jauda.

               (72)

               Savienības tirgus ir galvenais ĶTR eksporta mērķis. Citos lielākajos eksporta tirgos, piemēram, ASV un Indijā, ir spēkā ievērojami (5) antidempinga pasākumi, kas vērsti pret Ķīnas izcelsmes bārija karbonāts. Tādēļ šo valstu tirgi Ķīnas eksportam ir praktiski nepieejami. Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju interesi par Savienības tirgu, prognozē, ka, atceļot pasākumus, uz Savienības tirgu tiks virzīts ievērojams eksporta apjoms, radot spēcīgu kopēju cenas samazinošu ietekmi.

         2.   Secinājums par kaitējuma turpināšanās iespējamību

               (73)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, iespējams, ievērojami palielināsies imports no ĶTR uz Savienību par dempinga cenām, veicinot cenu lejupslīdi. Šāda situācija, iespējams, vidējā termiņā izraisītu Savienības ražošanas nozares izzušanu, jo, no vienas puses, samazināts pārdošanas apjoms neļautu Savienības ražošanas nozarei pietiekami samazināt nemainīgās izmaksas un, no otras puses, tā nespētu sasniegt pietiekami augstu cenu līmeni. Kaitējuma turpināšanos attiecīgajā periodā pastiprināja ekonomikas lejupslīde un būtiska lietojuma izzušana.

         3.   Notikumi pēc PIP

               (74)

               Kaut arī ĶTR importa cenas no PIP beigām līdz 2011. gada februārim palielinājās par 17,8 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena tajā pašā laikā palielinājās tikai par aptuveni 7 %, ĶTR importa cenas pēc PIP joprojām bija par vairāk nekā 15 % zemākas nekā Savienības cenas.

         H.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievada piezīme

               (75)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādo iesaistīto personu, proti, Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju, intereses.

               (76)

               Tā kā pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, tajā jāanalizē situācija, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, un jāizvērtē esošo antidempinga pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz iesaistītajām personām.

               (77)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, pastāv pārliecinoši iemesli, pamatojoties uz kuriem varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs ir neturpināt pasākumus.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (78)

               Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare darbojas ļoti efektīvi. Tā samazināja štatus un mainīja ražošanas modeli, lai pielāgotos jaunajai tirgus situācijai un nodrošinātu rūpnīcas pastāvēšanu, kurā, kā norādīts 53. apsvērumā, pārmaiņus ražo bārija karbonātu un stroncija karbonātu. Kaut arī pasākumi neveicināja Savienības ražošanas nozares finansiālo atveseļošanos, tiem tomēr bija pozitīva ietekme uz tās finanšu situāciju. Faktiski, ja nebūtu spēkā šie pasākumi, Savienības tirgu, domājams, būtu pārplūdinājis zemas cenas ĶTR izcelsmes imports un Savienības ražošanas nozare būtu jāslēdz.

               (79)

               Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozares ražošanas modelis ir balstīts uz diviem savstarpēji saistītiem ražojumiem, t. i., lai samazinātu nemainīgās izmaksas, vajadzīgs pietiekams abu ražojumu pārdošanas apjoms. Ja pasākumus atļautu atcelt, paredzamais palielinātais importa apjoms par dempinga cenām izraisītu būtisku bārija karbonāta ražošanas darbības samazinājumu, kas savukārt samazinātu stroncija karbonāta ražošanas darbības rentabilitāti un galarezultātā varētu novest pie visas rūpnīcas slēgšanas.

               (80)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus pret importu par dempinga cenām no ĶTR.

         3.   Nesaistīto importētāju intereses

               (81)

               Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem. Tika saņemtas atbildes no četriem nesaistītajiem importētājiem. Divi no šiem importētājiem ražo suspensiju – šķīdumu, ko veido bārija karbonāts, piedevas un ūdens un kas paredzēts ķieģeļu ražošanai.

               (82)

               Importētāji norādīja, ka antidempinga maksājumu ieviešana izraisījusi cenu celšanos maksājumu ieviešanas laikā. Šajā sakarā jānorāda, ka šāda atšķirība vairs nav ievērojama, jo konstatēts, ka eksporta cenas uz Savienību, salīdzinot ar vidējo cenu visos tirgos ārpus Savienības, PIP laikā bija apmēram vienādas (6).

               (83)

               Importētāji arī norādīja, ka Savienības tirgū nav bārija karbonāta deficīta, kaut arī tiem kļūst arvien grūtāk iegūt bārija karbonātu no ĶTR pieaugošā vietējā pieprasījuma dēļ. Importa statistika tomēr neuzrāda attiecīgā ražojuma eksporta apjoma samazinājumu uz Savienību PIP laikā vai pēc tā. To apstiprina arī izmeklēšanas konstatējumi attiecībā uz neizmantoto jaudu 71. apsvērumā.

               (84)

               Tika arī konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi nerada nekādu negatīvu ietekmi uz importētāju finanšu situāciju.

               (85)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju finanšu situāciju un ka pasākumu saglabāšana neradīs nevēlamu ietekmi uz tiem.

         4.   Lietotāju intereses

               (86)

               Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem lietotājiem. Atbildes sniedza deviņi attiecīgā ražojuma lietotāji. Kā norādīts 16. apsvērumā, lielākie rūpnieciskie bārija karbonātalietotāji Savienībā darbojas ķieģeļu un flīžu ražošanas nozarē, keramikas nozarē un ferīta ražošanā.

               (87)

               Viens lietotājs iesniedza viedokli, ka pasākumu pastāvēšana vai turpināšanās nav lietotāju interesēs, tomēr tas nepamatoja šo pretenziju. Neviens cits lietotājs, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, nenorādīja, ka pasākumiem būtu ievērojama ietekme uz viņa uzņēmējdarbību un ka tie būtu jāatceļ.

         5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (88)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ir secināts, ka nepastāv pārliecinoši iemesli, kas neļautu pagarināt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

         I.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (89)

               Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt pasākumu saglabāšanu. Pēc šā paziņojuma minētajām personām tika dots laiks izteikt apsvērumus un iesniegt prasības. Pēc informācijas izpaušanas netika saņemtas piezīmes.

               (90)

               No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes bārija karbonāta importu, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 1175/2005, būtu jāsaglabā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda bārija karbonāta, kurā stroncija saturs pārsniedz 0,07 % svara un sēra saturs pārsniedz 0,0015 % svara, kurš ir pulvera, presētu granulu vai kalcinētu granulu formā, importam, kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2836 60 00 (Taric kods 2836600010) un kurš ražots Ķīnas Tautas Republikā.
   2.   Galīgajam antidempinga maksājumu apjomam jābūt vienādam ar turpmāk norādītajām noteiktajām summām ražojumiem, ko ražo šādi ražotāji:

               Uzņēmums

               Maksājuma likme
               (EUR/t)

                  Taric papildkods

                  Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62 Qinglong Road, Songhe pilsēta, Dzjinšaņas apgabals, Hubei province, ĶTR

               6,3

               A606

                  Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, dienvidu Zhuzibukuang Qichun, Dzaodžuanas pilsētas Centra rajons, Šanduņas province, ĶTR

               8,1

               A607

               Visi pārējie uzņēmumi

               56,4

               A999

         3.   Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozījumā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7), antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minētajām summām, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.
   4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā piecus gadus.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 16. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 189, 21.7.2005., 15. lpp.

      (3)  OV C 78, 27.3.2010., 4. lpp.

      (4)  OV C 192, 16.7.2010., 4. lpp.

      (5)  Indijas antidempinga maksājumi pret Ķīnas bārija karbonātu ir robežās no USD 76,06 līdz USD 236 par tonnu; ASV antidempinga maksājumi pret Ķīnas bārija karbonātu ir robežās no 34,4 līdz 81,3 %.

      (6)  Avots: Ķīnas eksporta statistika.

      (7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/163 (2016. gada 28. janvāris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Huile d'olive de Nîmes (ACVN))

text:
               9.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 32/29

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/163
   (2016. gada 28. janvāris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Huile d'olive de Nîmes (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Huile d'olive de Nîmes, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 148/2007 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Huile d'olive de Nîmes (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 28. janvārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 148/2007 par noteiktu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā” (Geraardsbergse mattentaart (AĢIN) – Pataca de Galicia vai Patata de Galicia (AĢIN) – Poniente de Granada (ACVN) – Gata-Hurdes (ACVN) – Patatas de Prades vai Patates de Prades (AĢIN) – Mantequilla de Soria (ACVN) – Huile d'olive de Nîmes (ACVN) – Huile d'olive de Corse vai Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (ACVN) – Clémentine de Corse (AĢIN) – Agneau de Sisteron (AĢIN) – Connemara Hill Lamb vai Uain Sléibhe Chonamara (AĢIN) – Sardegna (ACVN) – Carota dell'Altopiano del Fucino (AĢIN) – Stelvio vai Stilfser (ACVN) – Limone Femminello del Gargano (AĢIN) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (ACVN) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Sangueira de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Batata de Trás-os-Montes (AĢIN) – Salpicão de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Alheira de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Cordeiro de Barroso vai Anho de Barroso vai Borrego de leite de Barroso (AĢIN) – Azeite do Alentejo Interior (ACVN) – Paio de Beja (AĢIN) – Linguíça do Baixo Alentejo vai Chouriço de carne do Baixo Alentejo (AĢIN) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (ACVN)) (OV L 46, 16.2.2007., 14. lpp.).

      (3)  OV C 317, 25.9.2015., 3. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1977 (2015. gada 8. jūlijs) ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014

text:
               10.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/29

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1977
   (2015. gada 8. jūlijs)
   ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Dalībvalstīm ir jāziņo par pārkāpumiem atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 2. punktam un saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/1973 (2) noteikumiem.

               (2)

               Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā tādā pašā veidā neatkarīgi no fonda, ko izmanto, lai sasniegtu mērķus, kā dēļ tas ir izveidots. Šajā nolūkā Regula (ES) Nr. 514/2014, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (3), (ES) Nr. 1306/2013 (4) un (ES) Nr. 223/2014 (5) pilnvaro Komisiju pieņemt noteikumus par ziņošanu par pārkāpumiem. Lai nodrošinātu, ka attiecībā uz visiem fondiem, kurus reglamentē minētās regulas, tiek piemēroti vienādi noteikumi, šajā regulā ir jāiekļauj tādi paši noteikumi kā Komisijas Īstenošanas regulās (ES) 2015/1974 (6), (ES) 2015/1975 (7) un (ES) 2015/1976 (8).

               (3)

               Lai nodrošinātu pārkāpumu gadījumu efektīvu analīzi un vispārējo pārvaldību, dalībvalstīm ir regulāri un savlaicīgi jāiesniedz Komisijai attiecīgā informācija par konstatētajiem pārkāpumiem. Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, ir jānosaka vienoti nosacījumi minētās informācijas iesniegšanai, jo īpaši par tās biežumu un formātu.

               (4)

               Lai novērstu to, ka pārkāpums rada sekas ārpus ziņotājas dalībvalsts teritorijas, minētajai dalībvalstij būtu nekavējoties par jebkādu šādu pārkāpumu jāziņo Komisijai.

               (5)

               Lai pilnībā izmantotu priekšrocības, kas izriet no elektronisko līdzekļu izmantošanas informācijas apmaiņai, vienlaikus saglabājot datu apmaiņas drošību, dalībvalstīm būtu jāizmanto īpaši tam paredzētā Pārkāpumu pārvaldības sistēma (IMS), kas nodrošināta Informācijas sistēmas krāpšanas apkarošanai platformā, kuru izveidojusi Komisija.

               (6)

               Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, lai datu nosūtīšana Pārkāpumu pārvaldības sistēmā tiktu veikta drošā veidā, ievērojot informācijas pieejamību, integritāti, autentiskumu un konfidencialitāti.

               (7)

               Lai nodrošinātu paziņotās informācijas salīdzināmību, ziņošanā par pārkāpumiem kā vienīgā valūta ir jāizmanto euro. Dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu, ir jānosaka maiņas kurss, kas jāizmanto, lai konvertētu attiecīgās summas euro, un maiņas kurss, kas jāizmanto, lai konvertētu izdevumus, kuri nav reģistrēti atbildīgās iestādes grāmatojumos.

               (8)

               Regula (ES) Nr. 514/2014 ir saistoša Apvienotajai Karalistei un Īrijai, un līdz ar to tām ir saistoša šī regula.

               (9)

               Dānijai nav saistoša ne Regula (ES) Nr. 514/2014, ne šī regula.

               (10)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas un iekšējās drošības fonda komitejas, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 59. pantu, sniegto atzinumu.

               (11)

               Tā kā maksājumi saistībā ar attiecīgo fondu jau ir veikti un varētu notikt pārkāpumi, šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro nekavējoties. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets
   Šajā regulā noteikts ziņošanas par Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 2. punktā minētajiem pārkāpumiem biežums un formāts.
   2. pants
   Ziņošanas par pārkāpumiem biežums
   1.   Divu mēnešu laikā pēc katra ceturkšņa beigām dalībvalstis Komisijai nosūta sākotnējo ziņojumu par pārkāpumiem, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2015/1973 3. pantā.
   2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai Deleģētās regulas (ES) 2015/1973 4. pantā minēto ziņojumu, cik ātri vien iespējams pēc attiecīgās informācijas iegūšanas.
   3.   Dalībvalsts nekavējoties ziņo Komisijai par visiem pārkāpumiem, kas ir atklāti vai, iespējams, notikuši, norādot jebkuras citas attiecīgās dalībvalstis, ja ir bažas, ka pārkāpumiem varētu būt sekas ārpus tās teritorijas.
   3. pants
   Ziņošanas formāts
   Deleģētās regulas (ES) 2015/1973 3. un 4. pantā minēto informāciju nosūta elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto Pārkāpumu pārvaldības sistēmu.
   4. pants
   Euro izmantošana
   1.   Dalībvalstu paziņotās summas izsaka euro.
   2.   Dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu līdz datumam, kad tiek iesniegts ziņojums saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/1973 3. panta 2. punktu, konvertē summas no valsts valūtas uz euro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 43. pantu. Ja izdevumi nav reģistrēti atbildīgās iestādes grāmatojumos, izmanto visjaunāko ikmēneša norēķinu maiņas kursu, ko Komisija elektroniski publicējusi sākotnējā ziņojuma brīdī.
   5. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
      Briselē, 2015. gada 8. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.

      (2)  Komisijas 2015. gada 8. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/1973, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 15. lappusi).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas Atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).

      (6)  Komisijas 2015. gada 8. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2015/1974, ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 20. lappusi).

      (7)  Komisijas 2015. gada 8. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2015/1975, ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 23. lappusi).

      (8)  Komisijas 2015. gada 8. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2015/1976, ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas Atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 26. lappusi).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 573/2013 ( 2013. gada 19 jūnijs ) par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

text:
               20.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 168/27

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 573/2013
   (2013. gada 19 jūnijs)
   par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 774/94 piemērošanas kārtību attiecībā uz dažu Kopienas tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldību mājputnu gaļai (3), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,
   tā kā:
   Daudzumi, kas ir norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2013. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2013. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2013. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2013. gada 20 jūnijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 19 jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.

      PIELIKUMS

                  Grupas nr.

                  Kārtas nr.

                  Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.7.2013.–30.9.2013.
                  (%)

                  1

                  09.4410

                  0,271371

                  2

                  09.4411

                  0,276168

                  3

                  09.4412

                  0,333671

                  4

                  09.4420

                  0,373693

                  6

                  09.4422

                  0,375379


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1016/2013 ( 2013. gada 23. oktobris ) par atļauju izmantot Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 preparātu kā lopbarības piedevu cūkām  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               24.10.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 282/36

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1016/2013
   (2013. gada 23. oktobris)
   par atļauju izmantot Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 preparātu kā lopbarības piedevu cūkām
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 preparātam. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

               (3)

               Minētais pieteikums attiecas uz atļauju lietot Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 preparātu kā barības piedevu cūkām, un to paredzēts klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”.

               (4)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2013. gada 16. aprīļa atzinumā (2) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 preparāts ir nekaitīgs mērķsugām, cilvēku veselībai un videi. Ir atzīts, ka preparātam piemīt spēja bioloģiski transformēt trihotecēnus, kas sastopami piesārņotā, cūkām paredzētā barībā. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc produkta laišanas apgrozībā. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas ziņojumu par dzīvnieku barībā lietotās piedevas analītisko metodi.

               (5)

                  Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikumā minēto preparātu, kas ietilpst barības piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “barības piesārņojumu ar mikotoksīniem mazinošās vielas”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 23. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (2)  EFSA Journal 2013; 11(5):3203.

      PIELIKUMS

                  Piedevas identifikācijas numurs

                  Atļaujas turētāja nosaukums

                  Piedeva

                  Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

                  Dzīvnieku suga vai kategorija

                  Maksimālais vecums

                  Minimālais saturs

                  Maksimālais saturs

                  Citi noteikumi

                  Atļaujas derīguma termiņš

                  KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

                     Tehnoloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: barības piesārņojumu ar mikotoksīniem mazinošās vielas – deoksinivalenols (DON)

                  1m01

                  —

                     Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celms DSM 11798

                     Piedevas sastāvs

                     Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celms DSM 11798, kas satur vismaz 5 × 109 KVV/g piedevas.
                  Cietā veidā

                     Aktīvās vielas raksturojums

                     Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 dzīvotspējīgas šūnas

                     Analītiskā metode
                      (1)

                     Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 skaitīšanas metode: Petri trauciņa metode un iejaukuma metode, izmantojot ar oksirāzi bagātinātu VM agaru.

                     Coriobacteriaceae dzimtas mikroorganisma celma DSM 11798 identifikācija: pulsa lauka gela elektroforēze (PFGE).

                  Cūkas

                  —

                  1,7 × 108

                  —

                              1.

                              Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos.

                              2.

                              Piedevu atļauts lietot dzīvnieku barībā, kas atbilst Eiropas Savienības tiesību aktiem par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā.

                              3.

                              Drošības apsvērumi: darba laikā ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

                  2023. gada 13. novembris

         (1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 574/2012 ( 2012. gada 28. jūnijs ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               29.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/55

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 574/2012
   (2012. gada 28. jūnijs),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 550/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 28. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

      (4)  OV L 165, 26.6.2012., 43. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 29. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 12 10 (1)

                  39,85

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  39,85

                  2,65

                  1701 13 10 (1)

                  39,85

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  39,85

                  2,95

                  1701 14 10 (1)

                  39,85

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  39,85

                  2,95

                  1701 91 00 (2)

                  48,85

                  2,81

                  1701 99 10 (2)

                  48,85

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  48,85

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1323 (2016. gada 2. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               3.8.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 209/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1323
   (2016. gada 2. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 2. augustā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  163,6

                  ZZ

                  163,6

                  0709 93 10

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0805 50 10

                  AR

                  153,1

                  CL

                  174,7

                  MA

                  157,0

                  TR

                  153,3

                  UY

                  181,7

                  ZA

                  167,6

                  ZZ

                  164,6

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  187,3

                  MA

                  182,5

                  MX

                  378,3

                  TR

                  158,2

                  US

                  233,8

                  ZZ

                  217,2

                  0808 10 80

                  AR

                  188,5

                  BR

                  93,6

                  CL

                  143,2

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  129,1

                  PE

                  106,8

                  US

                  177,7

                  UY

                  99,9

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  130,6

                  0808 30 90

                  AR

                  213,2

                  CL

                  116,6

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  165,8

                  ZA

                  121,8

                  ZZ

                  151,8

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  252,1

                  US

                  485,5

                  ZZ

                  356,3

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  166,5

                  ZZ

                  166,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 414/2011 ( 2011. gada 26. aprīlis ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Φιρίκι Πηλίου ( Firiki Piliou ) (ACVN))

text:
               29.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 414/2011
   (2011. gada 26. aprīlis)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Φιρίκι Πηλίου (Firiki Piliou) (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Grieķijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Φιρίκι Πηλίου (Firiki Piliou) ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 26. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOŞ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 222, 17.8.2010., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      GRIEĶIJA

         Φιρίκι Πηλίου (Firiki Piliou) (ACVN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1222/2012 ( 2012. gada 14. decembris ), ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008, (EK) Nr. 1964/2006, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, Regulas (EK) Nr. 828/2009 un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2013. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem, cukuru un olīveļļu, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 951/2006, (EK) Nr. 1518/2003, (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 attiecībā uz datumiem, kad jāizdod eksporta licences 2013. gadam ārpuskvotas cukura un izoglikozes, cūkgaļas, liellopu gaļas, olu un putnu gaļas nozarē, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1272/2009 attiecībā uz termiņu, kad jāizskata piedāvājumi parasto kviešu iepirkšanai valsts intervencē par nemainīgu cenu

text:
               19.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/35

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1222/2012
   (2012. gada 14. decembris),
   ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008, (EK) Nr. 1964/2006, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, Regulas (EK) Nr. 828/2009 un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2013. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem, cukuru un olīveļļu, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 951/2006, (EK) Nr. 1518/2003, (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 attiecībā uz datumiem, kad jāizdod eksporta licences 2013. gadam ārpuskvotas cukura un izoglikozes, cūkgaļas, liellopu gaļas, olu un putnu gaļas nozarē, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1272/2009 attiecībā uz termiņu, kad jāizskata piedāvājumi parasto kviešu iepirkšanai valsts intervencē par nemainīgu cenu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas ietvertas sarakstā CXL, kurš izveidots pēc GATT XXIV 6. sarunām (1), un jo īpaši tās 1. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (2), un jo īpaši tās 43. panta aa) punktu, 61. pantu, 144. panta 1. punktu, 148. pantu, 156. pantu un 161. panta 3. punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1528/2007, ar ko dažu tādu valstu izcelsmes izstrādājumiem, kuras ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā, piemēro režīmu, kas paredzēts nolīgumos, ar ko izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus vai kuru rezultātā notiek to izveide (3), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu, sākot no 2009. gada 1. janvāra, un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un (EK) Nr. 964/2007 (4) un jo īpaši tās 11. panta 7. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2003. gada 29. decembra Regulā (EK) Nr. 2305/2003, ar ko atklāj un nosaka Kopienas tarifa kvotu pārvaldīšanu miežu importam no trešajām valstīm (5), Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 969/2006 par Kopienas tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu attiecībā uz trešo valstu izcelsmes kukurūzas ievedumiem (6) un Komisijas 2008. gada 30. oktobra Regulā (EK) Nr. 1067/2008 par Kopienas tarifa kvotas atklāšanu un pārvaldīšanu parastajiem kviešiem, izņemot augstākā labuma parastos kviešus, no trešām valstīm un izņēmumiem no Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (7) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz miežiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4126, attiecībā uz kukurūzu saskaņā ar tarifa kvotu 09.4131 un attiecībā uz tādiem parastajiem kviešiem saskaņā ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši.

               (2)

               Komisijas 2006. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 1964/2006 ar ko, piemērojot Padomes Regulu (EEK) Nr. 3491/90, atver Kopienas tarifa kvotu rīsiem, kuru izcelsme ir Bangladešā, un paredz šīs kvotas pārvaldību (8) un Komisijas 2012. gada 7. jūnija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 480/2012, ar ko atver tarifu kvotu KN koda 1006 40 00 šķeltajiem rīsiem, kas paredzēti KN koda 1901 10 00 pārtikas izstrādājumu ražošanai, un paredz šīs kvotas pārvaldi (9), ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem saskaņā ar kvotu 09.4517 un attiecībā uz šķeltajiem rīsiem saskaņā ar kvotu 09.4079.

               (3)

               Komisijas 2009. gada 10. septembra Regulā (EK) Nr. 828/2009, ar ko laikposmam no 2009./2010. tirdzniecības gada līdz 2014./2015. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu cukura produktu importu un rafinēšanu saskaņā ar preferenču nolīgumiem (10), ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām 09.4221, 09.4231 un no 09.4241 līdz 09.4247.

               (4)

               Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (11) paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz olīveļļu saskaņā ar kvotu 09.4032.

               (5)

               Ņemot vērā svētku dienas 2013. gadā, noteiktos laikposmos jāizdara atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008, (EK) Nr. 1964/2006, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012 un Regulas (EK) Nr. 828/2009 un (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz importa licenču pieprasījumu iesniegšanas un šo licenču izdošanas datumiem, lai nodrošinātu attiecīgo kvotu apjomu ievērošanu.

               (6)

               Ar 7.d panta 1. punktu Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (12), noteikts, ka ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licences izdod no piektdienas nākamajā nedēļā pēc pieprasījuma iesniegšanas, ar nosacījumu, ka Komisija šajā laikposmā nav pieņēmusi nevienu īpašu pasākumu.

               (7)

               Ar 3. panta 3. punktu Komisijas 2003. gada 28. augusta Regulā (EK) Nr. 1518/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai cūkgaļas nozarē (13), ar 12. panta 1. punkta otro daļu Komisijas 2008. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 382/2008 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu [un teļa] gaļas nozarē (14), ar 3. panta 3. punktu Komisijas 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1178/2010, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas ieviešanai olu nozarē (15), un ar 3. panta 3. punktu Komisijas 2011. gada 3. februāra Regulā (ES) Nr. 90/2011, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai mājputnu gaļas nozarē (16), ir noteikts, ka eksporta licences izdod trešdienā, nākamajā nedēļā pēc pieprasījuma iesniegšanas, ar nosacījumu, ka Komisija šajā laikposmā nav pieņēmusi nevienu īpašu pasākumu.

               (8)

               Ņemot vērā 2013. gada svētku dienas un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, laikposms starp pieprasījumu iesniegšanas dienu un licenču izdošanas dienu būs pārāk īss, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus pārvaldību. Tāpēc šis laikposms ir jāpagarina.

               (9)

               Ar 14. panta 1. punkta otro daļu Komisijas 2009. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē (17), ir noteikts, ka Komisija pieņem lēmumu divās darbdienās pēc minētās regulas 13. panta 1. punktā noteiktā paziņojuma un piecās darbdienās pēc minētās regulas 13. panta 3. punktā noteiktā paziņojuma.

               (10)

               Ņemot vērā 2013. gada svētku dienas un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, piedāvājumu izskatīšanas termiņš būs pārāk īss, lai nodrošinātu piedāvāto daudzumu pienācīgu uzraudzību. Tādēļ šis termiņš ir jāpagarina.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Labība
   1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2305/2003 3. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2013. gada 13. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2013. gadu attiecībā uz miežiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4126.
   2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2013. gada 13. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2013. gadu attiecībā uz kukurūzu saskaņā ar tarifa kvotu 09.4131.
   3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1067/2008 4. panta 1. punkta otrās daļas, pēc 2013. gada 13. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2013. gadu attiecībā uz tādiem parastajiem kviešiem saskaņā ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši.
   2. pants
   Rīsi
   1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1964/2006 4. panta 3. punkta pirmās daļas, pēc 2013. gada 6. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2013. gadu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4517.
   2.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012 2. panta 1. punkta trešās daļas, pēc 2013. gada 6. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par 2013. gadu attiecībā uz šķeltajiem rīsiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4079.
   3. pants
   Cukurs
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 828/2009 4. panta 1. punkta, importa licenču pieprasījumus par cukura nozares produktiem saskaņā ar kvotām 09.4221, 09.4231 un no 09.4241 līdz 09.4247 vairs nevar iesniegt pēc 2013. gada 13. decembra piektdienas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) un līdz 2013. gada 27. decembra piektdienai plkst. 13.00 (pēc Briseles laika).
   4. pants
   Olīveļļa
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 3. punkta, olīveļļas importa licences, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas I pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, ievērojot pasākumus, kas pieņemti, piemērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (18) 7. panta 2. punktu.
   5. pants
   Ārpuskvotas cukurs un izoglikoze
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 951/2006 7.d panta 1. punkta, ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licences, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas II pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 951/2006 9. panta 1. un 2. punktā un kas veikti pirms minētajiem izdošanas datumiem.
   6. pants
   Eksporta licences ar kompensāciju cūkgaļas, liellopu gaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1518/2003 3. panta 3. punkta, Regulas (EK) Nr. 382/2008 12. panta 1. punkta otrās daļas, Regulas (ES) Nr. 1178/2010 3. panta 3. punkta un Regulas (ES) Nr. 90/2011 3. panta 3. punkta, eksporta licences, pēc kurām ir iesniegti pieprasījumi šīs regulas III pielikumā minētajos periodos, tiks izdotas attiecīgajos pielikumā minētajos datumos, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1518/2003 3. panta 4. un 4.a punktā, Regulas (EK) Nr. 382/2008 12. panta 2. un 3. punktā, Regulas (ES) Nr. 1178/2010 3. panta 4. un 5. punktā un Regulas (ES) Nr. 90/2011 3. panta 4. un 5. punktā un kas veikti pirms minētajiem izdošanas datumiem.
   7. pants
   Piedāvājumi parasto kviešu iepirkšanai valsts intervencē par nemainīgu cenu
   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1272/2009 14. panta 1. punkta otrās daļas, attiecībā uz parasto kviešu piedāvājumiem, kas paziņoti šīs regulas IV pielikumā minētajos laikposmos, termiņš, kurā Komisija pieņem lēmumu pēc Regulas (ES) Nr. 1272/2009 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 13. panta 3. punktā minētajiem paziņojumiem, beidzas datumā, kas norādīts minētajā pielikumā.
   8. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tā zaudē spēku 2014. gada 10. janvārī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 14. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

      (2)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (3)  OV L 348, 31.12.2007., 1. lpp.

      (4)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 342, 30.12.2003., 7. lpp.

      (6)  OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.

      (7)  OV L 290, 31.10.2008., 3. lpp.

      (8)  OV L 408, 30.12.2006., 19. lpp.

      (9)  OV L 148, 8.6.2012., 1. lpp.

      (10)  OV L 240, 11.9.2009., 14. lpp.

      (11)  OV L 365, 21.12.2006., 84. lpp.

      (12)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (13)  OV L 217, 29.8.2003., 35. lpp.

      (14)  OV L 115, 29.4.2008., 10. lpp.

      (15)  OV L 328, 14.12.2010., 1. lpp.

      (16)  OV L 30, 4.2.2011., 1. lpp.

      (17)  OV L 349, 29.12.2009., 1. lpp.

      (18)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      I PIELIKUMS

                  Laikposmi olīveļļas importa licenču pieprasījumu iesniegšanai

                  Izdošanas datums

                  2013. gada 25. marta pirmdiena vai 26. marta otrdiena

                  2013. gada 5. aprīļa piektdiena

                  2013. gada 6. maija pirmdiena vai 7. maija otrdiena

                  2013. gada 16. maija ceturtdiena

                  2013. gada 13. maija pirmdiena vai 14. maija otrdiena

                  2013. gada 22. maija trešdiena

                  2013. gada 12. augusta pirmdiena vai 13. augusta otrdiena

                  2013. gada 21. augusta trešdiena

                  2013. gada 28. oktobra pirmdiena vai 29. oktobra otrdiena

                  2013. gada 6. novembra trešdiena

      II PIELIKUMS

                  Laikposmi ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieprasījumu iesniegšanai

                  Izdošanas datums

                  No 2013. gada 18. marta pirmdienas līdz 22. marta piektdienai

                  2013. gada 4. aprīļa ceturtdiena

                  No 2013. gada 22. aprīļa pirmdienas līdz 26. aprīļa piektdienai

                  2013. gada 6. maija pirmdiena

                  No 2013. gada 5. augusta pirmdienas līdz 9. augusta piektdienai

                  2013. gada 19. augusta pirmdiena

                  No 2013. gada 16. decembra pirmdienas līdz 27. decembra piektdienai

                  2014. gada 8. janvāra trešdiena

      III PIELIKUMS

                  Laikposmi eksporta licenču pieprasījumu iesniegšanai cūkgaļas, liellopu gaļas, olu un putnu gaļas nozarē

                  Izdošanas datums

                  No 2013. gada 25. marta pirmdienas līdz 29. marta piektdienai

                  2013. gada 4. aprīļa ceturtdiena

                  No 2013. gada 22. aprīļa pirmdienas līdz 26. aprīļa piektdienai

                  2013. gada 2. maija ceturtdiena

                  No 2013. gada 13. maija pirmdienas līdz 17. maija piektdienai

                  2013. gada 23. maija ceturtdiena

                  No 2013. gada 16. decembra pirmdienas līdz 27. decembra piektdienai

                  2014. gada 8. janvāra trešdiena

      IV PIELIKUMS

                  Regulas (ES) Nr. 1272/2009 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā paziņojuma datums attiecībā uz parasto kviešu piedāvājumiem

                  Regulas (ES) Nr. 1272/2009 13. panta 3. punktā minētā paziņojuma laikposms attiecībā uz parasto kviešu piedāvājumiem

                  Termiņš Komisijas lēmuma pieņemšanai (pēc minētajiem paziņojumiem) attiecībā uz parasto kviešu piedāvājumiem

                  2013. gada 27. marta trešdiena

                  No 2013. gada 25. marta pirmdienas līdz 1. aprīļa pirmdienai

                  2013. gada 4. aprīļa ceturtdiena

                  2013. gada 8. maija trešdiena

                  No 2013. gada 6. maija pirmdienas līdz 10. maija piektdienai

                  2013. gada 15. maija trešdiena

                  2013. gada 18. decembra trešdiena
                  2013. gada 25. decembra trešdiena
                  2014. gada 1. janvāra trešdiena

                  No 2013. gada 18. decembra trešdienas līdz 2014. gada 3. janvāra piektdienai

                  2014. gada 8. janvāra trešdiena