title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 343/2014 ( 2014. gada 2. aprīlis ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               3.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 100/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 343/2014
   (2014. gada 2. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 2. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  57,3

                  TN

                  105,1

                  TR

                  88,4

                  ZZ

                  83,6

                  0707 00 05

                  EG

                  170,1

                  MA

                  39,8

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  113,1

                  0709 91 00

                  TN

                  118,0

                  ZZ

                  118,0

                  0709 93 10

                  MA

                  66,1

                  TR

                  122,7

                  ZZ

                  94,4

                  0805 10 20

                  EG

                  48,2

                  IL

                  67,2

                  MA

                  49,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  61,8

                  ZA

                  60,4

                  ZZ

                  56,5

                  0805 50 10

                  TR

                  64,4

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  90,3

                  BR

                  90,6

                  CL

                  101,5

                  CN

                  84,5

                  EG

                  89,4

                  MK

                  30,8

                  US

                  191,2

                  ZZ

                  96,9

                  0808 30 90

                  AR

                  108,3

                  CL

                  169,7

                  US

                  211,1

                  ZA

                  96,2

                  ZZ

                  146,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1193 (2015. gada 20. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               21.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 193/128

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1193
   (2015. gada 20. jūlijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 20. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  29,8

                  MA

                  177,7

                  MK

                  48,3

                  ZZ

                  85,3

                  0707 00 05

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0709 93 10

                  AR

                  73,3

                  TR

                  119,4

                  ZZ

                  96,4

                  0805 50 10

                  AR

                  132,5

                  LB

                  87,7

                  TR

                  109,0

                  UY

                  138,8

                  ZA

                  137,4

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  95,4

                  BR

                  102,7

                  CH

                  142,8

                  CL

                  134,5

                  NZ

                  151,4

                  US

                  151,6

                  UY

                  155,7

                  ZA

                  121,0

                  ZZ

                  131,9

                  0808 30 90

                  AR

                  98,8

                  CL

                  140,6

                  NZ

                  307,3

                  ZA

                  121,5

                  ZZ

                  167,1

                  0809 10 00

                  TR

                  244,6

                  ZZ

                  244,6

                  0809 29 00

                  CA

                  1 187,7

                  TR

                  229,1

                  ZZ

                  708,4

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  142,5

                  0809 40 05

                  BA

                  77,4

                  IL

                  133,1

                  ZZ

                  105,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 500/2011 ( 2011. gada 20. maijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               21.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 500/2011
   (2011. gada 20. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 21. maijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 20. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  JO

                  50,2

                  MA

                  40,8

                  TN

                  91,1

                  TR

                  89,8

                  ZZ

                  68,0

                  0707 00 05

                  TR

                  108,9

                  ZZ

                  108,9

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  120,8

                  ZZ

                  103,8

                  0709 90 80

                  EC

                  23,2

                  ZZ

                  23,2

                  0805 10 20

                  EG

                  56,8

                  IL

                  59,0

                  MA

                  49,2

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  59,9

                  0805 50 10

                  AR

                  72,2

                  TR

                  76,7

                  ZA

                  112,0

                  ZZ

                  87,0

                  0808 10 80

                  AR

                  113,9

                  BR

                  76,6

                  CA

                  108,5

                  CL

                  82,7

                  CN

                  108,5

                  CR

                  69,1

                  NZ

                  106,2

                  US

                  125,9

                  UY

                  60,0

                  ZA

                  85,3

                  ZZ

                  93,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/724 (2017. gada 24. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam

text:
               25.4.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/724
   (2017. gada 24. aprīlis),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 248/2011 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam. Uz kaitējuma novēršanas līmeni balstīts maksājums bija diapazonā no 7,3 % līdz 13,8 %.

               (2)

               Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas un antidempinga pasākumu daļējas starpposma pārskatīšanas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1379/2014 (3) Komisija grozīja sākotnējo antidempinga maksājumu, nosakot vērtības diapazonā no 0 % līdz 19,9 %, un noteica papildu kompensācijas maksājumu diapazonā no 4,9 % līdz 10,3 %.

               (3)

               Iegūtie kopējie kompensācijas un antidempinga pasākumi ad valorem maksājumu veidā tādējādi bija diapazonā no 4,9 % līdz 30,2 %.

         1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (4)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, Komisija saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

               (5)

               Eiropas Stikla šķiedras ražotāju apvienība (“APFE”) 2015. gada 14. decembrī iesniedza pieprasījumu to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no dažu nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu kopējā Savienības ražošanas apjoma.

               (6)

               Pieprasījuma pamatā ir apgalvojums, ka antidempinga pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

         1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (7)

               Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2016. gada 15. martā sāka termiņbeigu pārskatīšanu (4) atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

         1.4.   Ieinteresētās personas

               (8)

               Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja APFE, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar abu izmeklēšanu sākšana, un aicināja tos piedalīties.

               (9)

               Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija informēja, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē paredzējusi izmantot Turciju. Turklāt Komisija informēja, ka citi ražotāji no tirgus ekonomikas valstīm varētu būt citu starpā Ēģiptē, Malaizijā un Taivānā.

               (10)

               Komisija nosūtīja paziņojumus iestādēm Ēģiptē, Japānā, Malaizijā, Taivānā, Turcijā un ASV, informējot tās par izmeklēšanas sākšanu un lūdzot tām informāciju par dažu nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu ražošanu un pārdošanu šajās valstīs. Visiem zināmajiem ražotājiem tika nosūtītas vēstules ar pievienotu anketu, aicinot tos sadarboties pārskatīšanas izmeklēšanā.

               (11)

               Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par procedūras sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

         1.5.   Atlase

               (12)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu atlasīt ieinteresētās personas.

         ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

               (13)

               Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ražotājus eksportētājus un apvienību ĶTR sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR iestādes apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

               (14)

               Pieci ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza lūgto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija sākotnēji ierosināja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz lielāko eksporta apjomu, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt.

               (15)

               Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas.

               (16)

               Neilgi pēc tam, kad bija saņēmis anketu, lielākais no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem atsauca sadarbību. Komisija to aizstāja ar nākamo lielāko ražotāju eksportētāju, pamatojoties uz eksporta apjomu.

         Savienības ražotāju atlase

               (17)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādījusi, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielākajiem līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomiem Savienības tirgū.

               (18)

               Izlasē bija trīs uzņēmumu grupas ar ražotnēm Beļģijā, Francijā, Itālijā un Slovākijā, kas pārstāv aptuveni 74 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes netika saņemtas. Tāpēc Komisija secināja, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

         Importētāju atlase

               (19)

               Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

               (20)

               Astoņi importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem, pamatojoties uz lielākajiem importa apjomiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem importētājiem notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas.

         1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem

               (21)

               Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem importētājiem, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ēģiptē, Japānā, Malaizijā, Taivānā, Turcijā un ASV.

               (22)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim Savienības ražotājiem, diviem importētājiem un trim ražotājiem Japānā, Malaizijā un Turcijā. Neviens no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

               (23)

               Komisija nosūtīja anketas arī 64 zināmajiem lietotājiem un saņēma 19 atbildes.

         1.7.   Pārbaudes apmeklējumi

               (24)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu šajā izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          3B Fibreglass SPRL, Beļģija,

                                       —

                                          European Owens Corning Fibreglass SPRL, Beļģija,

                                       —

                                          Johns Manville Slovakia a.s., Slovākija;

                           b)

                           ražotājs eksportētājs analogajā valstī:

                                       —

                                          Nippon Electric Glass Co., Ltd, Japāna.

         1.8.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (25)

               Dempinga turpināšanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

               (26)

               Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (27)

               Attiecīgais ražojums ir cirstās stikla šķiedras šķipsnas, kuru garums nepārsniedz 50 mm; stikla šķiedras grīstes, izņemot stikla šķiedras grīstes, kas ir impregnētas un pārklātas un kam karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (noteikts pēc ISO standarta 1887); un mašas, kas izgatavotas no stikla šķiedras pavedieniem, izņemot mašas no stikla vates, kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric kodi 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) un 7019 31 00 un kuru izcelsme ir ĶTR.

               (28)

               Attiecīgais ražojums ir izejmateriāls, ko visbiežāk izmanto kompozītmateriālu rūpniecībā termoplastisko un termoreaktīvo sveķu stiegrojumam. Iegūtos kompozītmateriālus (ar stikla elementāršķiedru stiegrotus materiālus) izmanto daudzās nozarēs: transporta nozarē (autotransports, jūras transports, aviācijas un kosmiskā rūpniecība, militārā rūpniecība), elektrotehniskajā rūpniecībā/elektronikā, vēja enerģētikā, būvniecībā un celtniecībā, tvertņu/cauruļu ražošanā, patēriņa precēs utt.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (29)

               Izmeklēšanā konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši lietojumi:

                           a)

                           attiecīgajam ražojumam;

                           b)

                           Japānā (analogā valsts) ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; un

                           c)

                           Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

               (30)

               Tāpēc Komisija nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem (jeb līdzīgiem izstrādājumiem) pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGS

   3.1.   Dempinga atkārtošanās vai turpināšanās iespējamība

               (31)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik notiek dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties pēc ĶTR importam piemēroto pasākumu iespējamās izbeigšanas.

         3.1.1.   Normālā vērtība un analogā valsts

               (32)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ Komisijai bija jāizvēlas analogā valsts.

               (33)

               Komisija lūdza zināmajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem Ēģiptē, Japānā, Malaizijā, Taivāna, Turcijā un ASV sniegt informāciju, atbildot uz analogās valsts anketas jautājumiem, un saņēma atbildes no trim ražotājiem Japānā, Malaizijā un Turcijā (5).

               (34)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, APFE sniedza piezīmes, atbalstot Turcijas izvēli par analogo valsti.

               (35)

               Sākotnējā izmeklēšanā 2011. gadā normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR Komisija par analogo valsti izmantoja Turciju. Sākotnējā izmeklēšanā Komisija saņēma tikai vienu atbildi no Turcijas.

               (36)

               Lai izvēlētos analogo valsti, Komisija pienācīgi ņēma vērā visu uzticamo informāciju, kas bija nonākusi tās rīcībā laikā, kad tā izdarīja izvēli, izsverot šādus elementus (un ne tikai tos): pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, tirgus lielums un konkurence iekšzemes tirgū.

               (37)

               Japānas ražotāja pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū gandrīz pilnībā atbilda ĶTR eksportētajiem ražojuma veidiem (KN kodu līmenī). Turcijas gadījumā šī atbilstība bija mazāka par 50 %. Attiecībā uz atbilstību, kas konstatēta Malaizijas ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomam iekšzemes tirgū, tās līmenis bija tik zems, ka Komisijai nācās izslēgt Malaiziju no analogo valstu izvēles.

               (38)

               Komisija aplēsa, ka līdzīgā ražojuma tirgus Japānā ir aptuveni trīs reizes lielāks nekā Turcijā. Komisija konstatēja, ka Japānas tirgū valda sīvāka konkurence (seši zināmie vietējie ražotāji salīdzinājuma ar tikai vienu zināmo ražotāju Turcijā). Japānā līdzīgajam ražojumam nepiemēroja muitas nodokļus, savukārt Turcijā piemēroja 7 % muitas nodokli un tādus antidempinga un kompensācijas maksājumus ĶTR izcelsmes ražojumam, kuri kopā bija diapazonā no 24,5 % līdz 35,75 %.

               (39)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Japāna ir atbilstošākā analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

               (40)

               Komisija nesaņēma turpmākas piezīmes par Japānas kā analogās valsts izvēli.

               (41)

               Informācija, kura saņemta no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, tika izmantota, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību ĶTR.

               (42)

               Normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz Japānas ražotāja, kas sadarbojās, cenām iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

         3.1.2.   Eksporta cena

               (43)

               Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs nesniedza Komisijai atbildes uz anketas jautājumiem. Nesadarbošanās dēļ Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu informēja ražotājus eksportētājus un iestādes ĶTR, ka tad, ja ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis nav pietiekams, Komisija var izdarīt konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Turklāt Komisija uzsvēra, ka konstatējumi, kuru pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajām personām var būt mazāk labvēlīgi. Piezīmes netika saņemtas. Tādējādi Komisija noteica eksporta cenu, balstoties uz Eurostat importa statistiku (Comext) attiecīgo KN kodi līmenī.

         3.1.3.   Salīdzinājums

               (44)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas 0–7 % diapazonā attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, kredīta izmaksām un iepakošanu.

         3.1.4.   Dempinga starpība

               (45)

               Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka ražojuma kontroles numurus, kas prasīti Komisijas anketā, nevar sasaistīt ar Taric kodiem. Tādēļ Komisija veica eksporta cenas un normālās vērtības salīdzinājumu, pamatojoties uz KN kodiem (7019 11 00 – cirstās šķiedras, 7019 12 00 – grīstes un 7019 31 00 – mašas).

               (46)

               Ņemot to vērā, Komisija konstatēja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, pārsniedz 70 % līmeni.

         3.2.   Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

               (47)

               Nesadarbošanās dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 5. punktu Komisija saviem konstatējumiem izmantoja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un pieejamo informāciju no citiem neatkarīgiem avotiem, piemēram, publicētos cenrāžus, oficiālo importa statistiku vai informāciju, kas izmeklēšanas laikā iegūta no ieinteresētajām personām, kā arī informāciju, kas iegūta iepriekšējās izmeklēšanās.

         3.2.1.   Jauda

               (48)

               Lai noteiktu iespējamo importa dinamiku pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija analizēja pieejamo informāciju par stikla šķiedras ražojumu ražošanas jaudu, ražošanas apjomu un patēriņu ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī informāciju par eksportu no ĶTR. Šajā sakarā kā informācijas avotu galvenokārt izmantoja APFE
                   (6) sniegto informāciju. Šīs informācijas pamatā bija tirdzniecības statistika (imports/eksports) un apvienības locekļu savāktā komercizpētes informācija. Komisija to pārbaudīja, izmantojot informāciju no citiem neatkarīgiem avotiem, un neatrada papildu pierādījumus. Ieinteresētās personas nav apstrīdējušas APFE sniegto informāciju par jaudu.

               (49)

               Kopējais stikla šķiedras ražošanas apjoms ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārsniedza iekšzemes patēriņu par vairāk nekā 700 tūkst. t, 90 % no šā apjoma tika eksportēti uz citām trešām valstīm un aptuveni 10 % uz Savienību. Neizmantotā ražošanas jauda ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 150 tūkst. t, kas ir vairāk nekā 15 % no kopējā patēriņa Savienībā (sk. 68. apsvērumu). Aplēses liecina, ka neizmantotā ražošanas jauda ĶTR 2016. gadā vairāk nekā divkāršojās, sasniedzot aptuveni 300 tūkst. t jeb 30 % no kopējā patēriņa Savienībā.

               (50)

               Neraugoties uz šo neizmantoto jaudu un prognozēto iekšzemes pieprasījuma izaugsmes palēnināšanos 2016. gadā, Ķīnas stikla šķiedras ražotāji turpināja palielināt ražošanas jaudas ĶTR un citās trešās valstīs, kas orientētas uz Savienības tirgu.

               (51)

               Jaudas pārpalikums ĶTR un salīdzinājums ar patēriņu Savienībā pastiprina iespējamību, ka ievērojami palielinātos imports, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

         3.2.2.   Cenas Savienības tirgū

               (52)

               Lai noteiktu iespējamo importa dinamiku gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, Komisija analizēja Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā.

               (53)

               Komisija analizēja ĶTR eksporta datus KN kodu līmenī (7) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Grīstes bija stikla šķiedra, ko visvairāk eksportēja no ĶTR. Otrais svarīgākais grīstu eksporta tirgus pēc ASV bija Savienības tirgus. Lai arī cenas bija līdzīgas visā pasaulē, Savienībā tās bija augstākajā līmenī (USD 1/kg). Salīdzinājumam – cenu līmenis ASV bija USD 0,99/kg un Malaizijā un Indijā (8) konstatēts zemāks cenu līmenis (USD 0,85/kg). Cenas Savienībā bija augstākās starp 10 svarīgākajiem eksporta tirgiem (9).

               (54)

               Piektais svarīgākais ĶTR cirsto šķiedru eksporta tirgus bija Savienības tirgus. Cenas Savienībā bija ievērojami augstākas salīdzinājumā ar galvenajiem eksporta tirgiem (to nozīmīguma secībā: ASV, Koreja, Japāna un Indija).

               (55)

               Svarīgākais stikla šķiedras mašu eksporta tirgus bija Savienības tirgus, un cenas Savienībā bija pievilcīgākās starp galvenajiem ĶTR eksporta tirgiem. Otrais svarīgākais stikla šķiedras mašu tirgus bija ASV, kur vidējais cenu līmenis bija nedaudz augstāks. Citos tirgos šī cena bija zemāka vai ievērojami zemāka nekā Savienībā (to nozīmīguma secībā: Vjetnama, Indonēzija un Apvienotie Arābu Emirāti).

               (56)

               Iepriekš minētajai analīzei Komisija izmantoja datus muitas kodu līmenī (KN kodu līmenī). Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkumu, Komisijas rīcībā nebija datu ražojuma kontroles numura līmenī. Dati par cenām ražojuma kontroles numura līmenī būtu precīzāki un nebūtu pakļauti iespējamām neprecizitātēm, kas izriet no lielām cenu atšķirībām tajā pašā ražojuma kategorijā (piemēram, dažāda diametra cirstās šķiedras).

               (57)

               Neraugoties uz šo ierobežojumu, pieejamie fakti liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas lielākajā daļā citu tirgu bija zemākas nekā Savienības tirgū. Ņemot vērā to, ka cenas Savienības tirgū ir pievilcīgākas, ir iespējams, ka ievērojami daudzumi, kurus pašlaik pārdod citos tirgos, tiks novirzīti uz Savienības tirgu, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Kā norādīts iepriekš 49. apsvērumā, vairāk nekā 600 tūkst. t eksportētas uz citiem tirgiem, tādējādi vismaz daļa no šā apjoma vārētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu.

               (58)

               Savienības tirgus pievilcīgumu apstiprina arī Ķīnas eksportētāju ieguldījumi trešās valstīs, īpaši Ēģiptē. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aplēstā uzstādīto krāšņu jauda Ēģiptē bija 80 tūks. t. Tiek lēsts, ka līdz 2017. gada beigām tā sasniegs 160 tūkst. t un līdz 2019. gadam – 200 tūkst. t (10).

               (59)

               Cenu līmenis Savienības tirgū un šā tirgus nozīmīgums eksportam no ĶTR ļauj Komisijai secināt, ka Savienības tirgus ĶTR stikla šķiedras ražotājiem ir pievilcīgs. Ir liela iespējamība, ka imports ievērojami palielinātos, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

         3.2.3.   Citi apsvērumi

               (60)

               Komisijas 2014. gada antisubsidēšanas izmeklēšanas procedūrā apstiprinājās, ka stikla šķiedras ražošanas nozarei ĶTR darīti pieejami vairāki stimuli, kas liecina par to, ka ĶTR ir vēlme atbalstīt stikla šķiedras ražošanas nozares paplašināšanos un klātbūtni visā pasaulē. Tādēļ, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, būtu gaidāms eksporta pieaugums uz Savienības tirgu.

               (61)

               Indija 2016. gada septembrī paplašināja antidempinga maksājumus, tos attiecinot uz stikla šķiedras importu no ĶTR. Turcija 2016. gada novembrī paplašināja antidempinga maksājumus, tos attiecinot uz šo importu. Antidempinga maksājumi citos tirgos mazina šo tirgu pievilcīgumu Ķīnas eksportētājiem.

               (62)

               Attiecībā uz Ķīnas cenu noteikšanas praksi Komisija uzskata, ka antidempinga pasākumi citās trešās valstīs ir papildu norāde par Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga praksi.

         3.2.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (63)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija gaida, ka Ķīnas eksports par dempinga cenām varētu atsākties lielākos apjomos un radīt lielāku cenu spiedienu Savienības tirgū, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.

         4.   KAITĒJUMS

   4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

               (64)

               Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja septiņi ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               (65)

               Pamatojoties uz informāciju par Savienības ražošanas nozari, kuru sniedza APFE, Komisija noteica kopējo Savienības ražošanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aptuveni 652 tūkst. t apmērā.

               (66)

               Kā norādīts 18. apsvērumā, Komisija iekļāva izlasē triju Savienības ražotāju ražotnes, kas pārstāv 74 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienības tirgū un 68 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (67)

               Komisija patēriņu Savienībā noteica, balstoties uz i) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū (pēc APFE sniegtajiem datiem) un ii) importu no trešām valstīm (pēc Eurostat (Comext) datiem).

               (68)

               Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā (t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Kopējais patēriņš Savienībā

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Indekss (2012. g. = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Avots: APFE sniegtie dati; Eurostat (Comext).

               (69)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā strauji pieauga. Šī izaugsme iezīmē atgriešanos pie aktivitātes līmeņa, kāds bija pirms finanšu krīzes. Šo izaugsmi veicināja termoplastisko izstrādājumu ražošanas nozares straujā attīstība un būtiski augošs pieprasījums pēc viegliem izturīgiem materiāliem.

         4.3.   Imports no attiecīgās valsts

   4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

               (70)

               Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika.

                  2. tabula

                  Importa apjoms (t), tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Importa apjoms no ĶTR

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Indekss (2012. g. = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Tirgus daļa (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Indekss (2012. g. = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Avots: Eurostat (Comext).

               (71)

               Importa apjoma pieaugums no 2012. gada līdz 2014. gadam liecina par ierobežotu ietekmi, kāda bijusi sākotnējam antidempinga maksājumam, kurš noteikts 2011. gadā. Pasākumu līmeņa paaugstināšana 2014. gadā mainīja šo tendenci (kopā ar ASV dolāra kursa kāpumu). ĶTR ražotāji eksportētāji nosaka cenas ASV dolāros, un tā kursa kāpuma rezultātā šis imports kļuva mazāk pievilcīgs importētājiem Savienībā.

         4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

               (72)

               Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem.

               (73)

               Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās cenas dinamika.

                  3. tabula

                  Importa no ĶTR cenas (EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Importa cenas (EUR/t)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indekss (2012. g. = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Avots: Eurostat (Comext).

               (74)

               No 2012. līdz 2014. gadam attiecīgā ražojuma vidējā cena samazinājās par 4 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā palielinājās par 31 %.

               (75)

               Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

               (76)

               katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī), un

               (77)

                  Eurostat importa statistiku par katru KN kodu (noteikta izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām).

               (78)

               Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares hipotētiskā apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (79)

               Neraugoties uz importa no Ķīnas vidējās cenas pieaugumu 2015. gadā, šādi noteikts cenu samazinājuma līmenis bija 15 %.

         4.4.   Imports no citām trešām valstīm

   4.4.1.   Importa no trešām valstīm apjoms un tirgus daļa

               (80)

               Importa apjomiem no trešām valstīm Savienībā bija šāda dinamika.

                  4. tabula

                  Importa apjoms (t), tirgus daļa – citas valstis

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Importa apjoms (Malaizija)

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Indekss (2012. g. = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Tirgus daļa (Malaizija) (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Indekss

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Importa apjoms (Ēģipte)

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Indekss

                              n.p.

                              n.p.

                              n.p.

                              n.p.

                           Tirgus daļa (Ēģipte) (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Indekss

                              n.p.

                              n.p.

                              n.p.

                              n.p.

                           Importa apjoms (Norvēģija)

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Indekss

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Tirgus daļa (Norvēģija) (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Indekss

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Importa apjoms (Turcija)

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Indekss

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Tirgus daļa (Turcija) (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Indekss

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Importa apjoms (citas valstis)

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Indekss

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Tirgus daļa (citas valstis) (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Indekss

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Avots: Eurostat (Comext).

               (81)

               Pārējie galvenie piegādes avoti Savienībā ir Malaizija, Ēģipte, Norvēģija un Turcija.

               (82)

               Citu trešo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 21 % līdz 26 %.

               (83)

               Visvairāk pieauga importa apjoms no Ēģiptes. Attiecīgā perioda pirmajos gados importa no Ēģiptes nebija, bet 2015. gadā imports no Ēģiptes, kur viens liels ĶTR bāzēts ražotājs turpina veikt būtiskus ieguldījumus, sasniedza 5 % tirgus daļu.

         4.4.2.   Importa no citām trešām valstīm cenas

               (84)

               Importa no citām trešām valstīm cenām bija šāda dinamika.

                  5. tabula

                  Importa cenas (EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Importa cena (Malaizija)

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Indekss (2012. g. = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Importa cena (Ēģipte)

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Indekss

                              n.p.

                              n.p.

                              n.p.

                              n.p.

                           Importa cena (Norvēģija)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indekss

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Importa cena (Turcija)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indekss

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Importa cena (citas valstis)

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Indekss

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Avots: Eurostat (Comext).

               (85)

               Pamatojoties uz KN kodu salīdzinājumu, līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa no Malaizijas cenas bija augstākas par importa no ĶTR cenām. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa no Malaizijas cenas, atšķirībā no importa no citām valstīm cenām, nedaudz samazinājās.

               (86)

               Tā kā Norvēģijas ražotājs ir saistīts ar vienu ražotāju Savienībā, importa no Norvēģijas cenas lielā mērā ir transfertcenas starp saistītām personām, un tādējādi Komisija neuzskatīja tās par uzticamām jēgpilna salīdzinājuma veikšanai.

               (87)

               Vidējās statistiskās cenas neliecina par faktiskajām cenām, jo pastāv ievērojamas cenu atšķirības starp dažādiem ražojuma veidiem un ražojuma veidu klāsts nav zināms. Tādējādi nav iespējams izdarīt secinājumu par cenām importam no citām trešām valstīm.

         4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

               (88)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Kā minēts 18. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

               (89)

               Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

               (90)

               Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz sūdzībā, pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī vēlāk iesniegtos dokumentos ietvertajiem datiem un, ja bija iespējams, pārbaudīja tos, salīdzinot ar statistiku. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem.

               (91)

               Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

               (92)

               Tika atzīts, ka dati, kuri izmantoti rādītāju aprēķinam, ir Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvi.

               (93)

               Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

               (94)

               Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

         4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (95)

               Attiecīgajā periodā kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

                  6. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Ražošanas apjoms (t)

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Indekss

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Ražošanas jauda (t)

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Indekss

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Jaudas izmantojums (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Indekss

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, APFE.

               (96)

               2012. gadā ražošanas apjoma, jaudas līmeņa un jaudas izmantojuma rādītāji bija zemi. Turpmākajos gados, reaģējot uz pieaugošo pieprasījumu, ražošanas apjoms pakāpeniski palielinājās. Laikposmā pēc 2012. gada bija mazāk krāšņu rekonstrukcijā. Visi šie faktori kopā labvēlīgi ietekmēja jaudas un jaudas izmantojuma rādītājus.

         4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme

               (97)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  7. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Pārdošanas apjoms Savienības tirgū

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Indekss

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Tirgus daļa (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Indekss

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, APFE.

               (98)

               Sākot no 2012. gada, augošais pieprasījums pakāpeniski veicināja pārdošanas apjoma pieaugumu (30 % pieaugums 2015. gadā salīdzinājumā ar 2012. gadu).

               (99)

               Tomēr līdz 2014. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieaugums bija lēnāks par Savienības patēriņa attīstību, ņemot vērā importa no Ķīnas, kuram raksturīgs cenu samazinājums, klātbūtni. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 65 % 2012. gadā līdz 63 % 2014. gadā, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pēc pasākumu līmeņa paaugstināšanas 2014. gadā tā palielinājās līdz 66 %.

         4.5.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

               (100)

               Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  8. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Nodarbināto skaits

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Indekss

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Ražīgums (t uz nodarbināto)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Indekss

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, APFE.

               (101)

               Neraugoties uz pozitīvu dinamiku pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, no 2012. līdz 2015. gadam nodarbinātības rādītājs samazinājās par 5 %. Ņemot vērā ražošanas nozares pārstrukturēšanu, tās centienus rast inovatīvus risinājumus un optimizēt savus ražošanas procesus, kā arī lielāku jaudas izmantojumu, attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās ražīguma rādītājs.

         4.5.2.4.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (102)

               Šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka dempinga starpība ir lielāka par 70 %. Faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika mazināta, kad 2014. gadā tika paaugstināts pasākumu līmenis. Savienības ražošanas nozare pilnībā sāka iegūt no minētajiem pasākumiem 2015. gadā.

               (103)

               Spēkā esošie kombinētie pasākumi veicināja importa no Ķīnas samazinājumu un ļāva Savienības ražošanas nozarei saglabāt tirgus daļu. Tomēr Savienības ražošanas nozares cenas saglabājās zemas, un vidēji tās bija zemākas par 2012. gada līmeni.

               (104)

               Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare varēja iegūt no spēkā esošajiem pasākumiem un sāka atgūties no kaitējuma, ko bija radījis Ķīnas ražotāju eksportētāju iepriekš īstenotais dempings.

         4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

   4.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

               (105)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  9. tabula

                  Pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Vidējā vienības EXW pārdošanas cena nesaistītiem klientiem Savienībā (EUR/t)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Indekss

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

               (106)

               Vidējās pārdošanas cenas nav ievērojami mainījušās kopš 2012. gada, lai gan 2015. gadā, salīdzinājumā ar 2012. gadu, tās nedaudz samazinājās (par 3 %).

         4.5.3.2.   Vienības ražošanas vidējās izmaksas

               (107)

               Vienības ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  10. tabula

                  Vienības ražošanas izmaksas

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Indekss

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

               (108)

               Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās. Šo tendenci var izskaidrot ar lielāku ražošanas jaudas izmantojamu, kas šajā kapitālietilpīgajā nozarē sekmē vienības ražošanas izmaksu samazinājumu. Savienības ražošanas nozare arī ieguva no zemām izejmateriālu un enerģijas cenām.

         4.5.3.3.   Darbaspēka izmaksas

               (109)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  11. tabula

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Indekss

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

               (110)

               Nedaudz lielākas algas un mazāk apmaksātu darbinieku atlaišana, kas bija saistīta ar viena izlasē iekļautā ražotāja efektivitātes projektu, izraisīja vidējo darbaspēka izmaksu uz vienu nodarbināto pieaugumu.

         4.5.3.4.   Krājumi

               (111)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  12. tabula

                  Krājumi (t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Krājumi perioda beigās

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Indekss

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

               (112)

               Krājumi perioda beigās vispirms 2013. gadā nedaudz palielinājās un tad attiecīgajā periodā turpināja samazināties, ko izraisīja augošais pieprasījums.

               (113)

               Pasākumu līmeņa paaugstināšana 2014. gadā ietekmēja šā rādītāja samazinājumu attiecīgā perioda beigās.

         4.5.3.5.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (114)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  13. tabula

                  Rentabilitāte

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PIP)

                           Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Indekss

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Naudas plūsma (tūkst. EUR)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Indekss

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Ieguldījumi (tūkst. EUR)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Indekss

                              100

                              86

                              105

                              126

                           Ienākums no ieguldījumiem (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Indekss

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

               (115)

               Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte sāka pamazām uzlaboties, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā bija pozitīva.

               (116)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Savienības ražotāju naudas plūsmas rādītāji 2012. un 2013. gadā bija negatīvi. Attiecīgajā periodā stāvoklis pakāpeniski uzlabojās, un 2014. gadā Savienības ražotāju naudas plūsmas rādītājs kļuva pozitīvs.

               (117)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija tendence pieaugt. Tuvojoties 2015. gadam, pieaugums bija izteiktāks. Ieguldījumi galvenokārt bija saistīti ar krāšņu rekonstrukciju.

               (118)

               Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Ienākums no ieguldījumiem mainījās kopā ar rentabilitāti. Tas, ka ienākums no ieguldījumiem atjaunojās, ir saistīts ar labāku ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgā perioda beigās.

               (119)

               Savienības ražošanas nozares vājie finanšu rādītāji no 2012. līdz 2014. gadam ierobežoja tās spēju piesaistīt kapitālu. Savienības ražošanas nozarei nepieciešami ievērojami ilgtermiņa ieguldījumi, lai tā spētu regulāri atjaunot krāsnis un turpināt savu darbību.

         4.5.4.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

               (120)

               2012. gadā novērots zems pieprasījuma līmenis, zems jaudas līmenis sakarā ar krāšņu rekonstrukciju, zems jaudas izmantojuma līmenis, augsts krājumu līmenis, pārstrukturēšanas pasākumi un nospiestas cenas, kas izrietēja no iepriekšēja dempinga – minētie faktori kopumā izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izraisīja milzīgus zaudējumus un naudas līdzekļu aizplūdi.

               (121)

               Pēc tam no 2012. līdz 2014. gadam spēcīgs pieprasījums izraisīja pārdošanas apjoma pieaugumu, kas savukārt sekmēja ražošanas apjoma pieaugumu un zemāku krājumu līmeni. Jauda un jaudas izmantojums palielinājās. Labāka nemainīgo izmaksu segšana, ražīguma uzlabošanās un dažu svarīgu izejmateriālu cenu deflācija izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ļāva būtiski samazināt ražošanas izmaksas.

               (122)

               Tomēr sākotnējie 2011. gadā noteiktie antidempinga pasākumi pilnībā nekompensēja importa no Ķīnas cenu samazinājumu, un laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam šis imports palielinājās par 46 %. Šī situācija negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares atgūšanos.

               (123)

               Lai saglabātu savu tirgus daļu, Savienības ražošanas nozarei nācās izturēt cenu samazināšanās turpināšanos, un 2014. gadā tā tikai gandrīz sasniedza peļņas un zaudējumu slieksni.

               (124)

               Pēc tam, kad 2014. gadā tika paaugstināts pasākumu līmenis, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un cenas pavērsās pretējā virzienā, un tām bija raksturīga augšupvērsta tendence. Pateicoties ražošanas apjoma pieaugumam, vienības ražošanas izmaksas samazinājās vēl vairāk, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt 8,6 % peļņu. Visi darbības rādītāji kļuva pozitīvi, ieskaitot darbvietu radīšanu.

               (125)

               Kā noteikts 2014. gada izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozarei līdz pat 2013. gada septembrim vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Importa par dempinga cenām un subsidēta importa kaitējumu izraisošā ietekme turpinājās 2014. gadā. Tikai pēc tam, kad tika paaugstināts pasākumu līmenis, Savienības ražošanas nozare atjaunoja rentabilitāti un atsāka radīt darbvietas.

               (126)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare pēc pasākumu līmeņa paaugstināšanas 2014. gadā ir daļēji atguvusies no kaitējuma, ko izraisīja iepriekšējais dempings, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tai netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

               (127)

               Kā minēts 49. apsvērumā, ĶTR ražotāju aplēstā neizmantotā jauda atbilst ievērojamam daudzumam no kopējā patēriņa Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. 2016. gadā neizmantotā jauda divkāršojās salīdzinājumā ar 2015. gadu. Ņemot vērā šo pieauguma tendenci un to, ka Savienības tirgus ir ļoti pievilcīgs, kā secināts 59. apsvērumā, ir iespējams, ka imports no ĶTR varētu atsākties ievērojamos apjomos, ja pasākumi tiktu atcelti.

               (128)

               Kā noteikts 75. apsvērumā, neraugoties uz nelabvēlīgu EUR/USD maiņas kursa attīstību, importa no Ķīnas cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

               (129)

               Stikla šķiedras cenu atgūšanās ir bijusi ierobežota. Savienības ražošanas nozares cenas joprojām ir zemākas par 2012. gada līmeni, un pasākumu līmeņa paaugstinājumu 2014. gadā nomāca spiediens, ko izraisīja imports no Ēģiptes. Gaidāms, ka Savienības patēriņa pieaugums varētu pakāpeniski palēnināties, ņemot vērā to, ka tas ir sasniedzis līmeni, kāds bija pirms finanšu krīzes.

               (130)

               Stikla šķiedras ražošana ir ļoti kapitālietilpīga nozare. Attiecīgajā periodā izlasē iekļautie ražotāji ieguldīja EUR 165 milj. savās ražošanas jaudās. Tajā pašā laikposmā to pamatdarbības naudas plūsma bija vien EUR 5 milj. Šo iemeslu dēļ pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu radīti riski un finanšu spriedze, kas vēl vairāk vājinātu šo ilgtermiņa ieguldījumu ekonomisko pamatojumu. Savienības ražošanas nozare būtu spiesta slēgt krāsnis. Tas apdraudētu tās pastāvēšanu. Turklāt, ņemot vērā nemainīgo izmaksu lielo īpatsvaru šajā nozarē, tā ir ļoti jutīga pret ražošanas apjoma svārstībām. Tas nozīmē, ka salīdzinoši neliels ražošanas apjoma samazinājums radītu lielus zaudējumus. Nesenais uzlabojums Savienības ražošanas nozarē ir lielā mērā saistīts ar labāku nemainīgo izmaksu absorbciju, pateicoties lielākam jaudas izmantojumam, kas galvenokārt bija iespējams tāpēc, ka tika noteikti pasākumi (īpaši pēc 2014. gada).

               (131)

               Turklāt Savienības ražošanas nozares darbību attiecīgajā periodā pozitīvi ietekmēja arī ārēji faktori, piemēram, enerģijas un izejmateriālu cenas, kas bija salīdzinoši zemas. No ilgtermiņa perspektīvas ir maz ticams, ka šo izejmateriālu cenas paliks šādā zemā līmenī. Šo ražošanas resursu cenu pieaugums negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

               (132)

               Lai arī 2015. gadā Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojās, tas vēl aizvien ir nestabils un to raksturo nospiestas cenas, svārstīgas ražošanas izmaksas un augstas kapitāla prasības. Šajā kontekstā imports no Ķīnas par dempinga cenām, kam raksturīgs cenu samazinājums, lielos daudzumos varētu pasliktināt Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus.

               (133)

               Pamatojoties uz minēto, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti un kompensācijas maksājums paliktu līmenī, kas izrādījies neefektīvs, lai ierobežotu to, ka ienāk imports no Ķīnas par dempinga cenām, kam raksturīgs cenu samazinājums, lielos daudzumos, Komisija secināja, ka pastāv kaitējuma atkārtošanās iespēja.

         5.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (134)

               Kaut arī tika konstatēts, ka dempings, kas rada kaitējumu, var atkārtoties, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai var skaidri secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

         5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (135)

               Savienības ražotāju sadarbības līmenis šajā izmeklēšanā bija ļoti augsts.

               (136)

               Savienības ražošanas nozare pierādījusi, ka tās darbība ir dzīvotspējīga, kad tai nav jāsaskaras ar netaisnīgu konkurenci, ko rada imports par dempinga cenām un subsidēts imports, un spēkā esošie pasākumi ļāvuši ražošanas nozarei daļēji atgūties no tai iepriekš nodarītā kaitējuma.

               (137)

               Vienlaikus, ja pasākumi tiktu atcelti, visticamāk, pieaugtu netaisnīga konkurence, ko radītu imports par dempinga cenām, apdraudot Savienības ražotāju spēju turpināt darbību.

               (138)

               Tāpēc secināms, ka pasākumu atstāšana spēkā ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

         5.2.   Nesaistīto importētāju intereses

               (139)

               Kā norādīts iepriekš 20. apsvērumā, astoņi nesaistīti importētāji atbildēja uz atlases veidlapas jautājumiem. Izlasē iekļāva trīs lielākos importētājus un divi no tiem sadarbojās. Izmeklēšanas periodā tie pārstāvēja 5 % Ķīnas importa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Neviens no importētājiem, kuri šajā izmeklēšanā reģistrēti kā ieinteresētās personas, nepauda savu nostāju, vai tie ir par vai pret pārskatāmajiem pasākumiem.

               (140)

               Importētājiem un tirgotājiem ir piekļuve lielam piegādes avotu skaitam gan Savienībā, gan ārpus tās. Turklāt attiecīgais ražojums lielā mērā ir standartizēts un tā piegādes avotus var efektīvi mainīt.

               (141)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka antidempinga pasākumu termiņa pagarināšanai būtu ierobežota ietekme uz importētāju stāvokli.

         5.3.   Lietotāju intereses

               (142)

               Izmeklējamo ražojumu izmanto daudziem lietojumiem, piemēram, transporta nozarē (autotransports, jūras transports, aviācijas un kosmiskā rūpniecība, militārā rūpniecība), elektrotehniskajā rūpniecībā/elektronikā, vēja enerģētikā, būvniecībā un celtniecībā, tvertņu/cauruļu ražošanā, patēriņa precēs. Daudzi dažādi lietotāji piekrita sadarboties.

               (143)

               19 no 64 lietotājiem, kas reģistrējās kā ieinteresētās personas, atbildēja uz Komisijas anketas jautājumiem. Tie pārstāv apmēram 10 % no kopējā patēriņa Savienībā.

               (144)

               14 uzņēmumi bija pret pasākumu termiņa pagarināšanu, trīs uzņēmumi ieņēma nostāju, ka pasākumi jāsaglabā, un divi uzņēmumi atturējās. Viena lietotāju apvienība iebilda pret pasākumiem.

               (145)

               Vairāki lietotāji apgalvoja, ka spēkā esošie pasākumi padara nekonkurētspējīgus lejupējos ražojumus salīdzinājumā ar tiem pašiem ražojumiem, kas ražoti Āzijā. Lietotāji arī apgalvoja, ka tie nespēja segt attiecīgo izmaksu pieaugumu un novirzīt to klientiem.

               (146)

               Pēc pasākumu līmeņa paaugstināšanas 2014. gadā Komisija paaugstināja noteikto maksājumu līmeni attiecīgajam ražojumam līdz aptuveni divkārtējam sākotnējā antidempinga maksājuma līmenim. Komisija ir novērtējusi, ka šāda paaugstinājuma ietekme nepārsniegtu vienu procentpunktu no lietotāju nozaru rentabilitātes, lai gan tā atzina, ka dažās ražošanas nozarēs ietekme būtu lielāka.

               (147)

               To apstiprināja pašreizējā izmeklēšana. Dati, ko snieguši lietotāji, kuri sadarbojās, patiešām liecina, ka stikla šķiedras izmaksas, neatkarīgi no tās izcelsmes, 2014. un 2015. gadā ir augušas par summu, kas atbilst 0,5 % no to apgrozījuma. Tikmēr apgrozījuma, peļņas un nodarbinātības rādītāji, kas saistīti ar attiecīgo ražojumu, palielinājās. Tikai divi uzņēmumi ziņoja par apgrozījuma un nodarbinātības sarukumu un četri uzņēmumi – par zemāku peļņu.

               (148)

               Daži lietotāji arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda nav pietiekama, lai apmierinātu Savienības pieprasījumu, un tā nepalielina ražošanas jaudu un nav konkurētspējīga, jo tās aprīkojums ir vecāks un enerģijas un darbaspēka izmaksas ir augstākas.

               (149)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šie apgalvojumi nav pamatoti. Kā norādīts iepriekšējos apsvērumos, Savienības ražošanas nozare veica ievērojamus ieguldījumus, uzlaboja ražīgumu un palielināja ražošanas jaudu, neraugoties uz ilgstošu periodu, kurā tā cieta zaudējumus un kurš beidzās 2014. gadā pēc pasākumu līmeņa paaugstināšanas. Ražošanas jaudas turpmākai palielināšanai nepieciešamas ilgtermiņa kapitāla saistības, kas pašas par sevi ir atkarīgas no tādu līdzvērtīgu konkurences apstākļu saglabāšanas, kuros konkurējoši ražotāji var gaidīt pienācīgu peļņu no ieguldījumiem.

               (150)

               Turklāt, neraugoties uz pasākumiem 2014. un 2015. gadā, Savienības patēriņš turpināja attīstīties tādā pašā tempā kā iepriekšējos gados. Patiešām ir alternatīvi piegādes avoti ārpus ĶTR, piemēram, Bahreinā, Ēģiptē, Japānā, Malaizijā un ASV. Attiecīgajā periodā imports no ĶTR gandrīz nekad nav pārsniedzis pusi no kopējā importa no trešām valstīm un tā lielākā tirgus daļa bija 17 % no kopējā patēriņa Savienībā 2014. gadā. Jebkurā gadījumā antidempinga un antisubsidēšanas maksājumu mērķis nav apturēt ĶTR importu uz Savienību, bet nodrošināt, ka šāds imports ar taisnīgiem nosacījumiem konkurē ar citiem piegādes avotiem.

               (151)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka antidempinga pasākumu termiņa pagarināšanai būtu ierobežota ietekme uz lietotāju stāvokli.

         5.4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (152)

               Pasākumu atcelšana varētu radīt būtisku un negatīvu ietekmi uz Savienības ražotājiem.

               (153)

               Antidempinga maksājuma termiņa pagarināšanai būtu ierobežota ietekme uz importētājiem, kuri saglabāja neitralitāti.

               (154)

               Lai gan dažu lietotāju darbību ietekmē attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma izmaksu pieaugums, izmeklēšana apstiprināja, ka pasākumiem ir bijusi ierobežota ietekme uz kopējo lietotāju nozaru darbību.

               (155)

               Komisija secina, ka kopumā nav nepārvaramu iemeslu pret pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšanu, kas noteikti attiecīgā ražojuma importam no ĶTR.

         6.   SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (156)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā antidempinga pasākumus. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Tikai viena ieinteresētā persona – sūdzības iesniedzējs – pieteicās pēc informācijas izpaušanas un piekrita Komisijas konstatējumiem un priekšlikumam saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

               (157)

               No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 248/2011, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1379/2014, noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam.

               (158)

               Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu šādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam – cirstās stikla šķiedras šķipsnas, kuru garums nepārsniedz 50 mm; stikla šķiedras grīstes, izņemot stikla šķiedras grīstes, kas ir impregnētas un pārklātas un kam karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (noteikts pēc ISO standarta 1887); un mašas, kas izgatavotas no stikla šķiedras pavedieniem, izņemot mašas no stikla vates, kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric kodi 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) un 7019 31 00.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

               Uzņēmums

               Galīgais antidempinga maksājums (%)

                  Taric papildu kods

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un kas uzskaitīti I pielikumā

               15,9

               Visi pārējie uzņēmumi

               19,9

               A999

         3.   Individuālās antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas 2. punktā minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.
   4.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 24. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  OV L 67, 15.3.2011., 1. lpp.

      (3)  OV L 367, 23.12.2014., 22. lpp.

      (4)  OV C 99, 15.3.2016., 10. lpp.

      (5)  Nippon Electric Glass Co., Ltd (Japāna), Nippon Electric Glass (Malaizija) un CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Turcija).

      (6)  APFE 2016. gada oktobrī sniegtā informācija balstījās uz prezentāciju European Market and Supply Situation (Eiropas tirgus un piedāvājuma situācija).

      (7)  Cenu informācija balstīta uz muitas statistiku.

      (8)  PIP laikā no ĶTR eksportētais apjoms: 111 tūkst. t uz ASV, 78 tūkst. t uz Savienību, 16 tūkst. t uz Malaiziju un 14 tūkst. t uz Indiju.

      (9)  Secība pēc nozīmīguma: ASV, ES, Saūda Arābija, Dienvidkoreja, Apvienotie Arābu Emirāti, Kanāda, Taizeme, Japāna, Malaizija un Indija.

      (10)  APFE 2016. gada oktobrī sniegtā informācija balstījās uz prezentāciju European Market and Supply Situation (Eiropas tirgus un piedāvājuma situācija).

      I PIELIKUMS
      Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās:

                  Nosaukums

                     Taric papildu kods

                     Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      II PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā:

                  1.

                  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

                  2.

                  Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie stikla elementāršķiedras izstrādājumi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

                  3.

                  Datums un paraksts.