title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 170/2013 ( 2013. gada 25. februāris ), ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos

text:
               27.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 55/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 170/2013
   (2013. gada 25. februāris),
   ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās līgumu, jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 41. un 16. pantu saistībā ar tā IV pielikuma 3. iedaļas a) punkta 4. apakšpunktu un tā 18. pantu saistībā ar tā V pielikuma 4. iedaļas II daļu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), ar Horvātijas Pievienošanās aktu iekļautie noteikumi attiecībā uz ražošanas un tirdzniecības režīmu cukura tirgum būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. jūlija, ja Pievienošanās akts minētajā datumā stāsies spēkā. Tomēr 2012./2013. tirdzniecības gadam viss Horvātijas biešu cukura daudzums tiks saražots saskaņā ar valsts režīmu. Tāpēc ir vajadzīgi pārejas pasākumi, lai Horvātijā spēkā esošo ražošanas un tirdzniecības režīmu aizstātu ar Regulā (EK) Nr. 1234/2007 paredzēto režīmu. Tāpēc Horvātijai 2012./2013. tirdzniecības gadā nebūtu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 1234/2007 49., 50. un 51. pantā, 55. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 56. pantā paredzētie noteikumi par minimālo cukurbiešu cenu, starpnozaru nolīgumiem, ražošanas nodevu, kvotu sistēmu un kvotu piešķiršanu.

               (2)

               Atbilstīgi Pievienošanās aktam Horvātijai ir rezervēta gada importa kvota 40 000 tonnu rafinēšanai paredzēta cukurniedru jēlcukura uz laiku, kas nepārsniedz trīs tirdzniecības gadus, nosakot importa nodevu EUR 98 par tonnu.

               (3)

               Importa licences, kas izdotas atbilstīgi ar šo regulu atvērtajām tarifu kvotām, būtu jāparedz tikai apstiprinātiem pilna laika rafinētājiem Horvātijā.

               (4)

               Cukura nozarē ir ievērojams tirgus traucējuma risks, ko rada produkti, kas spekulatīvos nolūkos tiek ievesti Horvātijā pirms tās pievienošanās Savienībai. Tāpēc būtu jāparedz pāreju atvieglinoši noteikumi, lai izvairītos no šādām spekulatīvām darbībām vai citiem tirgus traucējumiem. Lai ņemtu vērā cukura nozares īpatnības, ir vajadzīgi īpaši noteikumi.

               (5)

               Būtu jāizstrādā noteikumi, lai novērstu to, ka uzņēmēji izvairās no maksājumu piemērošanas dažiem cukura produktiem brīvā apgrozībā, precēm, kuras jau ir laistas brīvā apgrozībā 2013. gada 30. jūnijā pastāvošajā Savienībā vai Horvātijā pirms tās pievienošanās, piemērojot atlikšanas režīmu, vai nu ievietojot tās pagaidu uzglabāšanā, vai arī piemērojot tām kādu no režīmiem vai procedūrām, kas minēti 4. panta 15. punkta b) apakšpunktā un 16. punkta b) līdz g) apakšpunktā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

               (6)

               Saskaņā ar Pievienošanās aktu par to cukura vai izoglikozes krājumu daudzumu, kas pārsniedz parastos pārnesamos krājumus, Horvātijai jāveic iemaksas Savienības vispārējā budžetā.

               (7)

               Komisijai būtu jānosaka pārpalikuma daudzumi, pamatojoties uz tirdzniecības attīstību, ražošanas un patēriņa tendencēm Horvātijā laikposmā no 2009. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam. Šajā noteikšanas procesā papildus cukuram un izoglikozei būtu jāņem vērā arī citi produkti ar ievērojamu pievienotā cukura ekvivalenta saturu, jo arī tie varētu būt iespējamie spekulācijas objekti. Gadījumos, kad noteiktais cukura un izoglikozes pārpalikuma daudzums netiek izņemts no Savienības tirgus vēlākais līdz 2014. gada 31. oktobrim, būtu jānosaka Horvātijas finansiālā atbildība par attiecīgo daudzumu.

               (8)

               Maksājumā, kas jāveic Horvātijai, būtu jāatspoguļo izmaksas, kas saistītas ar sekām, ko Savienības cukura tirgū rada pārpalikuma krājumi. Tāpēc summa, kas jāiekasē no Horvātijas un jāiemaksā Savienības budžetā, ja netiek izņemti pārpalikuma krājumi, būtu jāaprēķina, par pamatu ņemot lielāko pozitīvo Savienības vidējās cukura tirgus cenas un pasaules baltā cukura tirgus cenas starpību laikposmā no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 31. oktobrim, ko palielina par EUR 50 par tonnu. Summa EUR 50 par tonnu atbilst standartnovirzei attiecībā uz baltā cukura cenām dalībvalstīs salīdzinājumā ar vidējo baltā cukura cenu Savienībā pēdējos 12 mēnešos. Tāpēc minētais palielinājums ir vajadzīgs, lai ņemtu vērā to, ka baltā cukura cenas dažādos Savienības reģionos var būt atšķirīgas no Komisijas publiskotās vidējās mēneša cenas. Lai veiktu minēto aprēķinu, par pasaules tirgus cenu būtu jāuzskata vidējā kotētā mēneša cena Londonas biržā (baltā cukura tirgus nākotnes darījumu 5. līgums) tuvākajam piegādes mēnesim, kurā iespējama baltā cukura tirdzniecība.

               (9)

               Gan Savienības, gan Horvātijas interesēs ir novērst pārpalikuma krājumu veidošanos, un jebkurā gadījumā spēt noteikt tos uzņēmējus, kas iesaistīti galvenajās spekulatīvajās tirdzniecības darbībās. Šajā nolūkā Horvātijā 2013. gada 1. jūlijā vajadzētu būt izveidotai sistēmai, kas ļauj tai noteikt tos uzņēmējus vai personas, kuras ir atbildīgas par šādām darbībām. Minētā sistēma ļautu Horvātijai identificēt tos uzņēmējus, kuri veicinājuši privātos pārpalikuma krājumus, lai cik vien iespējams atgūtu visas iemaksas Savienības budžetā. Horvātijai būtu jāizmanto šī sistēma, lai identificētos uzņēmējus piespiestu izņemt individuālos pārpalikuma daudzumus no Savienības tirgus. Ja uzņēmēji, kuri ir atbildīgi par privātajiem pārpalikuma krājumiem, nevar uzrādīt atbilstīgu apliecinājumu par veikto izņemšanu, Horvātijai no šādiem uzņēmējiem jāiekasē maksa. Ir lietderīgi šo summu noteikt pietiekami lielu, lai attiecīgos uzņēmējus atturētu no privāto pārpalikuma krājumu saglabāšanas, tādējādi izvairoties no jebkāda šo krājumu uzkrāšanas riska Horvātijā. Konsekvences labad summai, kas Horvātijai jāiekasē par identificētajiem pārpalikuma krājumiem, vajadzētu būt EUR 500 par tonnu (baltā cukura vai sausnas ekvivalentā) tiem pārpalikuma krājumiem, kuri nav izņemti. Šī summa atbilst tai, kāda noteikta pārpalikuma maksājumam, kas paredzēts 3. pantā Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (3). Tā kā privātos pārpalikuma krājumus var veidot gan uzņēmēji, gan mājsaimniecības, visticamāk to varētu darīt uzņēmēji, un nav iespējams pieprasīt šādu maksājumu arī no mājsaimniecībām.

               (10)

               Lai noteiktu pārpalikuma krājumus un to, kā tiek izņemti noteiktie pārpalikuma krājumi, Horvātijai būtu jāsniedz Komisijai attiecīgo produktu jaunākā tirdzniecības, ražošanas un patēriņa statistika, kā arī apliecinājums par noteikto pārpalikuma krājumu izņemšanu no tirgus līdz Komisijas noteiktajam termiņam.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   I   NODAĻA

      PĀREJAS PASĀKUMI SAKARĀ AR HORVĀTIJAS PIEVIENOŠANOS

      1.   IEDAĻA

         Vienotās TKO piemērojamība cukura nozarē

   1. pants
   Dažu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 noteikumu piemērojamība
   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 49., 50., 51. pantu, 55. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 56. pantu 2012./2013. tirdzniecības gadā Horvātijā nepiemēro.
   Tomēr 56. pantu piemēro attiecībā uz valsts kvotas piešķiršanu 2013. gadā, kas tiks piemērota no 2013./2014. tirdzniecības gada.

      2.   IEDAĻA

         Tarifu kvotu atvēršana rafinēšanas nozarē

   2. pants
   Tarifu kvotas atvēršana rafinēšanai paredzētā niedru jēlcukura importam
   1.   Laikposmam no 2013. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim atver tarifu kvotu 40 000 tonnu apmērā, lai no jebkuras trešās valsts importētu rafinēšanai paredzētu niedru jēlcukuru ar KN kodu 1701 14 10, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu.
   2.   Gan 2013./2014., gan 2014./2015. tirdzniecības gadā atver tarifu kvotu 40 000 tonnu apmērā, lai no jebkuras trešās valsts importētu rafinēšanai paredzētu niedru jēlcukuru ar KN kodu 1701 14 10, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu.
   3.   Saskaņā ar šo regulu importētajiem daudzumiem ir kārtas numurs 09.4367.
   3. pants
   Komisijas Regulas (EK) Nr. 891/2009 piemērošana (4)

   Regulā (EK) Nr. 891/2009 paredzētos noteikumus attiecībā uz importa licencēm un dažu Savienības tarifu kvotu pārvaldību cukura nozarē piemēro cukura importam atbilstīgi ar šo regulu atvērtajām tarifu kvotām, ja vien 4. pantā nav noteikts citādi.
   4. pants
   Importa licences
   1.   Pieteikumus importa licencēm par 2. panta 1. un 2. punktā minētajiem daudzumiem iesniedz Horvātijas kompetentajām iestādēm.
   2.   Pieteikumus importa licencēm var iesniegt tikai pilna laika rafinētāji, kuri veic uzņēmējdarbību Horvātijas teritorijā un kuri ir apstiprināti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 57. pantu.
   3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 891/2009 5. panta 1. punkta, importa licenču pieteikumus par daudzumiem, kas noteikti šīs regulas 2. panta 1. punktā, var iesniegt tikai no 2013. gada 1. jūlija.
   4.   Importa licenču pieteikumos un licencēs ir šādi ieraksti:

               a)

               17. un 18. ailē: jēlcukura daudzums, kas nedrīkst pārsniegt 2. panta 1. un 2. punktā minētos daudzumus;

               b)

               20. ailē: vismaz viens no pielikuma A daļā minētajiem ierakstiem;

               c)

               24. ailē (licencēm): vismaz viens no pielikuma B daļā minētajiem ierakstiem.

         5.   Atbilstīgi šai regulai izdotās importa licences ir derīgas tikai importam Horvātijā. Tās ir derīgas:

               a)

               līdz 2014. gada 31. janvārim attiecībā uz tarifu kvotu, kas minēta 2. panta 1. punktā;

               b)

               līdz attiecīgā tirdzniecības gada beigām attiecībā uz 2. panta 2. punktā minēto tarifu kvotu.

         II   NODAĻA

      PĀREJAS PASĀKUMI, LAI IZVAIRĪTOS NO SPEKULĀCIJĀM UN TIRGUS TRAUCĒJUMIEM

   5. pants
   Definīcijas
   Šajā nodaļā izmanto šādas definīcijas:

               a)

               “cukurs” ir:

                           i)

                           biešu cukurs un niedru cukurs cietā stāvoklī, kas atbilst KN kodam 1701;

                           ii)

                           cukura sīrups, kas atbilst KN kodiem 1702 60 95 un 1702 90 95;

                           iii)

                           inulīna sīrups, kas atbilst KN kodiem 1702 60 80 un 1702 90 80;

               b)

               “izoglikoze” ir produkts, kas atbilst KN kodiem 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 un 2106 90 30;

               c)

               “pārstrādes produkti” ir produkti, kuriem pievienotā cukura/cukura ekvivalenta saturs pārsniedz 10 % un kuri iegūti lauksaimniecības produktu pārstrādē;

               d)

               “fruktoze” ir ķīmiski tīra fruktoze ar KN kodu 1702 50 00.

      1.   IEDAĻA

         Produkti, uz kuriem pievienošanās dienā attiecas īpaši muitas režīmi un procedūras

   6. pants
   Atlikšanas režīms
   Atkāpjoties no Pievienošanās akta IV pielikuma 5. iedaļas, par produktiem, kas atbilst KN kodiem 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 un 2202, kuri atrodas pagaidu glabāšanā atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2913/92 50. un 51. pantam vai ir pakļauti kādam no minētās regulas 4. panta 15. punkta b) apakšpunktā un 16. punkta b) līdz g) apakšpunktā minētajiem muitas režīmiem vai procedūrām, Horvātijā 2013. gada 1. jūlijā saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (5) I pielikumu iekasē ievedmuitas nodokli un papildu nodokli, kas ir piemērojams dienā, kad rodas muitas parāds.

      2.   IEDAĻA

         Pārpalikuma daudzumi

   7. pants
   Pārpalikuma daudzumu noteikšana
   1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija vēlākais līdz 2014. gada 31. janvārim Horvātijai nosaka:

               a)

               cukura daudzumu vai tā daudzumu pārstrādes produktos (baltā cukura ekvivalentā);

               b)

               izoglikozes (sausnas) daudzumu;

               c)

               fruktozes daudzumu,

         kas 2013. gada 1. jūlijā pārsniedz par parastiem pārnesamiem krājumiem atzīto daudzumu un kas jāizņem no tirgus uz Horvātijas rēķina.
   2.   Lai noteiktu 1. punktā minētos pārpalikuma daudzumus, jo īpaši ņem vērā tendences laikposmā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam salīdzinājumā ar iepriekšējiem trim gadiem, sākot no 2009. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam, šādos aspektos:

               a)

               importētie un eksportētie cukura daudzumi vai tā daudzumi pārstrādes produktos, izoglikozes un fruktozes daudzumi;

               b)

               cukura un izoglikozes ražošana, patēriņš un krājumi;

               c)

               apstākļi, kādos radušies krājumi.

         8. pants
   Pārpalikuma daudzumu noteikšana uzņēmējiem
   1.   Horvātijā 2013. gada 1. jūlijā ir izveidota sistēma tirgoto vai ražoto cukura vai cukura pārstrādes produktu, izoglikozes vai fruktozes pārpalikuma daudzumu noteikšanai uzņēmējiem. Minētā sistēma jo īpaši balstās uz importa izsekojamību, fiskālo kontroli, uzņēmēju pārskatu un fizisko krājumu apsekojumiem un var ietvert dažādus pasākumus, piemēram, riska garantijas un importa licences.
   Noteikšanas sistēma pamatojas uz riska novērtējumu, kurā pienācīgi ņem vērā jo īpaši šādus kritērijus:

               a)

               attiecīgo uzņēmēju darbības veidu;

               b)

               uzglabāšanas telpu ietilpību;

               c)

               saimnieciskās darbības apmēru.

         2.   Horvātija izmanto 1. punktā minēto noteikšanas sistēmu, lai piespiestu attiecīgos uzņēmējus uz sava rēķina izņemt no tirgus to individuālajam pārpalikuma daudzumam līdzvērtīgu cukura vai izoglikozes daudzumu.
   9. pants
   Pārpalikuma daudzumu izņemšana no tirgus
   1.   Vēlākais līdz 2014. gada 31. oktobrim Horvātija bez Savienības iejaukšanās nodrošina tāda cukura vai izoglikozes daudzuma izņemšanu no tirgus, kas ir vienāds ar 7. panta 1. punktā minēto pārpalikuma daudzumu.
   2.   Atbilstīgi 7. pantam noteikto pārpalikuma daudzumu izņemšanu veic bez Savienības atbalsta, izmantojot šādas metodes:

               a)

               eksportējot no Savienības; to veic identificētie uzņēmēji bez valsts atbalsta;

               b)

               izmantojot degmaisījumu nozarē;

               c)

               bez atbalsta denaturējot dzīvnieku barībai saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 100/72 (6) III un IV sadaļu.

         10. pants
   Par pārpalikuma daudzumiem iekasējamā summa
   Ja saskaņā ar 7. panta 1. punktu Komisijas noteiktais kopējais daudzums pārsniedz 8. pantā noteikto kopējo daudzumu, no Horvātijas iekasē summu, kas līdzvērtīga šo divu skaitļu starpībai (baltā cukura vai sausnas ekvivalentā), ko reizina ar lielāko pozitīvo starpību starp Savienības vidējo mēneša cukura tirgus cenu, kura reizi mēnesī paziņota atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 952/2006 (7) 14. pantam, un Londonas biržā (baltā cukura tirgus nākotnes darījumu 5. līgums) kotēto mēneša vidējo baltā cukura cenu EUR ekvivalentā tuvākajam termiņam no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 31. oktobrim. Summu palielina par EUR 50 par tonnu. Šo summu ieskaita Savienības budžetā ne vēlāk kā 2015. gada 30. jūnijā.
   11. pants
   Uzņēmēju sniegtie izņemšanas apliecinājumi
   1.   Vēlākais līdz 2015. gada 31. janvārim attiecīgie uzņēmēji iesniedz Horvātijas pieprasītos apliecinājumus par to, ka tie saskaņā ar 9. panta 2. punktu un uz sava rēķina ir izņēmuši no tirgus individuālos cukura un izoglikozes pārpalikuma daudzumus, kas noteikti, piemērojot 8. pantu.
   2.   Ja cukuru vai izoglikozi izņem no tirgus saskaņā ar 9. panta 2. punkta a) apakšpunktu, izņemšanas apliecinājumu veido:

               a)

               eksporta licences, kas izdotas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 951/2006 (8) un Regulu (EK) Nr. 376/2008 (9);

               b)

               Regulas (EK) Nr. 376/2008 31. un 32. pantā minētie attiecīgie dokumenti, kas nepieciešami garantijas atbrīvošanai.

         Pirmajā daļā minētās eksporta licences pieteikuma 20. ailē ir šāda norāde:
   “eksportam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 9. panta 2. punkta a) apakšpunktu”.
   Eksporta licences 22. iedaļā ir šāda norāde:
   “eksportam bez kompensācijas … (daudzums, par kuru izdota attiecīgā licence) kg;”.
   Minētā eksporta licence ir derīga no tās izdošanas dienas līdz 2014. gada 31. oktobrim.
   3.   Ja izņemšanas apliecinājums netiek sniegts saskaņā ar 1. un 2. punktu, Horvātija no attiecīgā uzņēmēja iekasē summu, ko aprēķina šī uzņēmēja individuālo pārpalikuma daudzumu, kurš noteikts, piemērojot 8. pantu, reizinot ar EUR 500 par tonnu (baltā cukura vai sausnas ekvivalentā). Šo summu ieskaita Horvātijas valsts budžetā.
   12. pants
   Horvātijas sniegtais izņemšanas apliecinājums
   1.   Vēlākais līdz 2015. gada 28. februārim Horvātija Komisijai sniedz apliecinājumu par to, ka 7. panta 1. punktā minētais pārpalikuma daudzums ir izņemts no Savienības tirgus saskaņā ar 9. panta 2. punktā norādītajām metodēm, un norāda daudzumu, kas izņemts ar katru attiecīgo metodi.
   2.   Ja saskaņā ar 1. punktu apliecinājums par izņemšanu no Savienības tirgus nav iesniegts, par visu pārpalikuma daudzumu vai tā daļu Horvātija maksā summu, kas līdzvērtīga neizņemtajam daudzumam (baltā cukura vai sausnas ekvivalentā), ko reizina ar lielāko pozitīvo starpību starp vidējo mēneša Savienības cukura tirgus cenu, kas reizi mēnesī paziņota atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 952/2006 14. pantam, un Londonas biržā (baltā cukura tirgus nākotnes darījumu 5. līgums) kotēto baltā cukura mēneša vidējo cenu EUR ekvivalentā tuvākajam termiņam no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 31. oktobrim. Summu palielina par EUR 50 par tonnu. No iegūtās kopsummas atskaita jebkuru summu, kas iekasēta saskaņā ar šīs regulas 10. pantu.
   Šo summu ieskaita Savienības budžetā ne vēlāk kā 2015. gada 30. jūnijā.
   Pirmajā daļā un 10. pantā minētās summas nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru vēlākais līdz 2015. gada 30. aprīlim, pamatojoties uz paziņojumiem, kurus Horvātija sniegusi atbilstīgi 1. punktam.
   13. pants
   Kontrole
   1.   Horvātija veic visus vajadzīgos pasākumus šīs nodaļas piemērošanai un jo īpaši izveido kontroles procedūras, kas vajadzīgas 7. panta 1. punktā minētā pārpalikuma daudzuma izņemšanai.
   2.   Horvātija ne vēlāk kā līdz 2013. gada 30. septembrim Komisijai paziņo:

               a)

               informāciju par 8. pantā minēto sistēmu, kas izveidota pārpalikuma daudzumu noteikšanai;

               b)

               katra mēneša importēto un eksportēto cukura, izoglikozes, fruktozes un pārstrādes produktu daudzumu laikposmā no 2009. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam, ziņojot atsevišķi par importu un eksportu:

                           i)

                           Savienībā, kāda tā pastāvēja 2013. gada 30. jūnijā,

                           ii)

                           trešās valstīs;

               c)

               par laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam: katru gadu saražotos cukura un izoglikozes daudzumus, vajadzības gadījumā iedalot pēc ražošanas saskaņā ar kvotu un ārpus kvotas, daudzumus, kas rafinēti no importētā jēlcukura, un katru gadu patērētos daudzumus;

               d)

               par laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam: cukura un izoglikozes krājumus katra gada 1. jūlijā.

         III   NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā, stājoties spēkā Horvātijas Pievienošanās līgumam, un ir spēkā no Pievienošanās līguma spēkā stāšanās dienas.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 25. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      (3)  OV L 176, 30.6.2006., 22. lpp.

      (4)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

      (5)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (6)  OV L 12, 15.1.1972., 15. lpp.

      (7)  OV L 178, 1.7.2006., 39. lpp.

      (8)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (9)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

      PIELIKUMS
      A   DAĻA

         4. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētie ieraksti

                  —

                  :

                  bulgāru valodā

                  :

                  Преференциална сурова тръстикова захар за рафиниране, внесена в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  spāņu valodā

                  :

                  Azúcar de caña en bruto preferencial, que se destine al refinado, importado de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  čehu valodā

                  :

                  Preferenční surový třtinový cukr určený k rafinaci, dovezený podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  dāņu valodā

                  :

                  Præferencerårørsukker til raffinering, importeret i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  vācu valodā

                  :

                  Präferenzrohrohrzucker zur Raffination, eingeführt gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  igauņu valodā

                  :

                  Sooduskorra alusel rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artikli 2 kohaselt imporditav rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  grieķu valodā

                  :

                  Προτιμησιακή ακατέργαστη ζάχαρη ζαχαροκάλαμου για ραφινάρισμα, που εισάγεται σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  angļu valodā

                  :

                  Preferential raw cane sugar for refining, imported in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  franču valodā

                  :

                  Sucre de canne brut préférentiel destiné au raffinage, importé conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  itāļu valodā

                  :

                  Zucchero di canna greggio preferenziale destinato alla raffinazione, importato conformemente all’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  latviešu valodā

                  :

                  rafinēšanai paredzēts preferenciāls niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  lietuviešu valodā

                  :

                  Lengvatinėmis sąlygomis pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį importuotas rafinuoti skirtas žaliavinis cukranendrių cukrus. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  ungāru valodā

                  :

                  A 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban behozott, finomításra szánt kedvezményes nyers nádcukor. Tételszám (tételszám az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  maltiešu valodā

                  :

                  Zokkor tal-kannamieli preferenzjali mhux maħdum għar-raffinar, importat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  holandiešu valodā

                  :

                  Preferentiële ruwe rietsuiker voor raffinage die wordt ingevoerd overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  poļu valodā

                  :

                  Preferencyjny surowy cukier trzcinowy przeznaczony do rafinacji, przywieziony zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  portugāļu valodā

                  :

                  Açúcar bruto de cana preferencial para refinação, importado em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  rumāņu valodā

                  :

                  Zahăr brut preferențial din trestie de zahăr destinat rafinării, importat în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  slovāku valodā

                  :

                  Preferenčný surový trstinový cukor na rafináciu, dovážaný v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  slovēņu valodā

                  :

                  Preferencialni uvoz surovega trsnega sladkorja za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  somu valodā

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitettu etuuskohteluun oikeutettu raaka ruokosokeri, tuotu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  zviedru valodā

                  :

                  Förmånsrårörsocker för raffinering, importerat i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  horvātu valodā

                  :

                  Preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje, uvezen u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)

            B   DAĻA

         4. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētie ieraksti

                  —

                  :

                  bulgāru valodā

                  :

                  Внос с мито 98 EUR на тон за сурова тръстикова захар за рафиниране със стандартно качество в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  spāņu valodā

                  :

                  Importación con un derecho de 98 EUR por tonelada de azúcar de caña en bruto de calidad estándar que se destine al refinado, de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  čehu valodā

                  :

                  Dovoz surového třtinového cukru standardní jakosti určeného k rafinaci s clem ve výši 98 EUR za tunu podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  dāņu valodā

                  :

                  Import til en told på 98 EUR/ton rårørsukker af standard kvalitet til raffinering i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  vācu valodā

                  :

                  Einfuhr zum Zollsatz von 98 EUR je Tonne Rohzucker der Standardqualität gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  igauņu valodā

                  :

                  Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artiklile 2 tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta imporditud rafineerimiseks ette nähtud standardkvaliteediga toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  grieķu valodā

                  :

                  Εισαγωγή με δασμό 98 ευρώ ανά τόνο ακατέργαστης ζάχαρης ζαχαροκάλαμου του ποιοτικού τύπου για ραφινάρισμα σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  angļu valodā

                  :

                  Import at a duty of EUR 98 per tonne of standard-quality raw cane sugar for refining in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  franču valodā

                  :

                  Importation à un droit de 98 EUR par tonne de sucre de canne brut destiné au raffinage de la qualité type conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  itāļu valodā

                  :

                  Importazione con un dazio di 98 EUR/t di zucchero di canna greggio della qualità tipo destinato alla raffinazione a norma dell’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  latviešu valodā

                  :

                  rafinēšanai paredzēta standarta kvalitātes niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  lietuviešu valodā

                  :

                  Importuojama taikant 98 EUR muito mokestį už toną standartinės kokybės rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  ungāru valodā

                  :

                  98 EUR/tonna vámtételű, finomításra szánt minőségi nyers nádcukor behozatala a 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban. Tételszám (az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  maltiešu valodā

                  :

                  L-importazzjoni b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum ta’ kwalità standard għar-raffinar skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  holandiešu valodā

                  :

                  Invoerrecht van 98 EUR per ton ruwe rietsuiker van standaardkwaliteit die is bestemd voor raffinage overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  poļu valodā

                  :

                  Przywóz po stawce celnej 98 EUR za tonę surowego cukru trzcinowego standardowej jakości przeznaczonego do rafinacji zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  portugāļu valodā

                  :

                  Importação com direito de 98 EUR por tonelada de açúcar bruto de cana para refinação da qualidade-tipo, conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (CE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  rumāņu valodā

                  :

                  Importat la o taxă de 98 EUR per tonă de zahăr brut din trestie de zahăr de calitate standard destinat rafinării în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) Nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  slovāku valodā

                  :

                  Dovoz s clom 98 EUR za tonu surového trstinového cukru štandardnej kvality na rafináciu v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  slovēņu valodā

                  :

                  Uvoz po dajatvi 98 EUR na tono surovega trsnega sladkorja standardne kakovosti za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  somu valodā

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitetun vakiolaatuisen raa’an ruokosokerin tuonti, josta kannetaan 98 euron tonnilta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  zviedru valodā

                  :

                  Import till en tullsats av 98 euro per ton rårörsocker av standardkvalitet för raffinering i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  horvātu valodā

                  :

                  Uvoz uz carinu od 98 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje standardne kakvoće u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1371/2013 ( 2013. gada 16. decembris ), ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme

text:
               20.12.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/20

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1371/2013
   (2013. gada 16. decembris),
   ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 62,9 % apmērā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kuru veic visi uzņēmumi, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un 1. pielikumā. Minētie pasākumi ir spēkā esošie pasākumi, un izmeklēšana, kuras rezultātā noteica pasākumus, ir sākotnējā izmeklēšana.

               (2)

               Spēkā esošo pasākumu darbības joma iepriekš tika paplašināta, ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 672/2012 (3) iekļaujot tajā arī Malaiziju un ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 21/2013 (4) — Taivānu un Taizemi.

         1.2.   Pieprasījums

               (3)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 25. februārī atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam saņēma pieprasījumu izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri noteikti konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, un attiecināt reģistrāciju uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme.

               (4)

               Pieprasījumu iesniedza četri stikla šķiedras sieta audumu ražotāji Savienībā: Saint Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH.

               (5)

               Pieprasījumā bija iekļauti pietiekami prima facie pierādījumi, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījās tirdzniecības modelis eksportam no ĶTR un Indonēzijas uz Savienību un tam nebija cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana. Šā tirdzniecības modeļa pārmaiņu pamatā, domājams, bija konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu nosūtīšana caur Indiju un Indonēziju un/vai Ķīnas ražojumu izcelsmes nepatiesa deklarēšana.

               (6)

               Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas izteiksmē. Pierādījumi liecināja, ka šo palielināto importa daudzumu no Indijas un Indonēzijas pārdeva par cenām, kuras bija zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu.

               (7)

               Visbeidzot, bija pierādījumi tam, ka no Indijas un Indonēzijas nosūtītu konkrētu stikla šķiedras sieta audumu imports tika pārdots par dempinga cenām salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (8)

               Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 322/2013 (5) (“procedūras sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu Komisija ar procedūras sākšanas regulu arī uzdeva muitas dienestiem reģistrēt no Indijas un Indonēzijas nosūtīto konkrēto stikla šķiedras sieta audumu importu.

         1.4.   Izmeklēšana

               (9)

               Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja ĶTR, Indijas un Indonēzijas iestādēm, minēto valstu ražotājiem/eksportētājiem, zināmajiem iesaistītajiem Savienības importētājiem un Savienības ražošanas nozarei. Anketas nosūtīja ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Indijā un Indonēzijā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija paziņojuši par sevi izmeklēšanas sākšanas regulas 15. apsvērumā noteiktajā termiņā. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā varētu piemērot pamatregulas 18. pantu un ka konstatējumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

               (10)

               Divi ražotāji eksportētāji Indijā un viens nesaistīts importētājs Savienībā paziņoja par sevi un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Vēlāk Savienības importētājs informēja Komisiju, ka tas iepriekš ir importējis citu ražojumu un nav importējis izmeklējamo ražojumu. Neviens Indonēzijas ražotājs eksportētājs atbildi nav sniedzis. Atbildes atbrīvojuma veidlapā iesniedza šādi Indijas ražotāji eksportētāji:

                           —

                              Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (“Montex”) un

                           —

                           Urja Products Pvt.Ltd.

               (11)

                  Urja Products Pvt.Ltd. vēlāk informēja Komisiju, ka neražo izmeklējamo ražojumu un ka tā ražojumiem ir atšķirīgas tehniskās īpašības un atšķirīgs izmantojums (uz tiem attiecas citi KN kodi). Tāpēc pārbaudes apmeklējumu veica tikai Montex telpās.

         1.5.   Izmeklēšanas periods

               (12)

               Izmeklēšanas periods ilga no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam (“IP”). Par IP tika vākta informācija, lai cita starpā izmeklētu iespējamās pārmaiņas tirdzniecības modelī. Par ziņošanas periodu no 2012. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam (“ZP”) tika vākta detalizētāka informācija, lai pārbaudītu, vai nav mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai nepastāv dempings.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (13)

               Pasākumu apiešanas vērtējums saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika veikts, secīgi analizējot to, vai ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, Indiju, Indonēziju un Savienību, vai minētas pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana, vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā, un vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret normālajām vērtībām, kas iepriekš noteiktas attiecīgajam ražojumam, vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem.

         2.2.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

               (14)

               Attiecīgais ražojums ir ražojums, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā: ĶTR stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00.

               (15)

               Izmeklējamais ražojums ir tas pats ražojums kā iepriekšējā apsvērumā definētais ražojums, taču tiek sūtīts no Indijas un Indonēzijas neatkarīgi no tā, vai tam tiek deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme.

               (16)

               Izmeklēšanā atklājās, ka iepriekš definētajiem stikla šķiedras sieta audumiem, kurus uz Savienību eksportēja no ĶTR, un tiem, kurus uz Savienību nosūtīja no Indijas un Indonēzijas, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās īpašības un izmantojums, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         2.3.   Sadarbības līmenis

   2.3.1.   Indija

               (17)

               Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, tikai divi Indijas uzņēmumi iesniedza atbildes atbrīvojuma veidlapā. Tā kā tika konstatēts, ka viens no tiem, Urja Products Pvt.Ltd., nav izmeklējamā ražojuma ražotājs, bija tikai viens uzņēmums, kas sadarbojās, — Montex. Ziņošanas periodā šis uzņēmums, salīdzinot ar kopējo eksportu no Indijas, eksportēja tikai 1 % no Indijas eksporta uz Savienību. Tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumi attiecībā uz Indiju pamatojās uz pieejamajiem faktiem.

         2.3.2.   Indonēzija

               (18)

               Kā norādīts 10. apsvērumā, neviens Indonēzijas uzņēmums neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Indonēzijas uzņēmumi izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumi attiecībā uz Indonēziju pamatojās uz pieejamajiem faktiem.

         2.3.3.   ĶTR

               (19)

               Ķīnas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumi attiecībā uz ĶTR pamatojās uz pieejamajiem faktiem.

         2.4.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

               (20)

               Lai noteiktu, vai tirdzniecības modelī ir notikušas pārmaiņas, tika izvērtēts izmeklējamā ražojuma imports no Indijas un Indonēzijas uz Savienību un izmeklējamā ražojuma eksports no ĶTR uz Indiju un Indonēziju. Minētie importa dati tika noteikti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, ņemot vērā relatīvi zemo sadarbības līmeni vai pilnīgu sadarbības trūkumu no Indijas, Indonēzijas un Ķīnas uzņēmumu puses (skatīt iepriekš 2.3. iedaļu).

               (21)

               Tāpēc analīzei izmantoja COMEXT statistikas datus (6), Indijas un Indonēzijas tirdzniecības statistikas datus, kas saņemti no attiecīgajām valsts iestādēm, un Global Trade Information Services
                   (7) statistikas datus. Kā 12 mēnešu periodi tika izmantoti grāmatvedības gadi, kas sākas 1. aprīlī un beidzas 31. martā.

               (22)

               Importa apjoms, kas reģistrēts COMEXT statistikā, aptver lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums. Tomēr, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares aplēsēm, bija iespējams noteikt, ka ievērojama minētā importa apjoma daļa aptvēra attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu. Minētos datus attiecīgi varēja izmantot, lai konstatētu tirdzniecības modeļa pārmaiņas.

         2.4.1.   Imports uz Savienību

               (23)

                  COMEXT statistikas dati liecina par ievērojamām pārmaiņām tirdzniecības modelī izmeklēšanas periodā (skatīt 1. tabulu).

                  1.   tabula

                           Importa apjomi (miljonos m2) (8)

                           2009. gada aprīlis - 2010. gada marts

                           2010. gada aprīlis - 2011. gada marts

                           2011. gada aprīlis - 2012. gada marts

                           2012. gada aprīlis - 2013. gada marts

                           ĶTR

                           288,40

                           385,85

                           110,30

                           85,93

                           Indija

                           0,35

                           0,28

                           0,89

                           13,13

                           Indonēzija

                           0,004

                           0,16

                           3,22

                           33,31

                              Avots: COMEXT statistika

      Imports no ĶTR

               (24)

               Saskaņā ar COMEXT statistikas datiem pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī (9) un galīgo pasākumu noteikšanas 2011. gada augustā (10) attiecīgā ražojuma imports Savienībā no ĶTR ievērojami samazinājās. Iepriekš 1. tabulā redzams, ka laikā no 2010./2011. līdz 2011./2012. tirdzniecības gadam imports no ĶTR uz Savienību sarucis no 385,85 miljoniem m2 līdz 110,30 miljoniem m2 (par apmēram 70 %) un laikā no 2010./2011. un 2012./2013. gadam tas ir samazinājies līdz pat 85,9 miljoniem m2 (par aptuveni 80 %).

      Imports no Indijas

               (25)

               Saskaņā ar COMEXT statistikas datiem 2009./2010. finanšu gadā no Indijas importētais apjoms uz Savienību bija 0,35 miljoni m2 un 2010./2011. finanšu gadā 0,28 miljoni m2, bet laikā no 2011./2012. līdz 2012./2013. gadam tas ir strauji pieaudzis, 2012./2013. finanšu gadā sasniedzot 13,13 miljonus m2.

               (26)

               Kā norādīts iepriekš 17. apsvērumā, uzņēmums Montex izmeklēšanas periodā ir eksportējis uz Savienību ļoti nelielu daudzumu izmeklējamā ražojuma — šā uzņēmuma eksports veido 1 % no Indijas eksporta kopapjoma uz Savienību 2012./2013. gada laikposmā. Turklāt tika konstatēts, ka Montex eksportē izmeklējamo ražojumu, izmantojot nepareizu KN kodu — 7019 52. Tāpēc šā uzņēmuma eksports bija jāpievieno COMEXT statistikai, kā parādīts iepriekš 1. tabulā.

      Imports no Indonēzijas

               (27)

               Saskaņā ar COMEXT statistikas datiem 2009./2010. finanšu gadā no Indonēzijas importētais apjoms uz Savienību bija 0,004 miljoni m2 un 2010./2011. finanšu gadā — 0,16 miljoni m2, bet laikā no 2011./2012. līdz 2012./2013. gadam tas ir strauji pieaudzis attiecīgi no 3,22 miljoniem m2 līdz 3,22 miljoniem m2.

         2.4.2.   Eksports no ĶTR uz Indiju un Indonēziju

               (28)

               Tajā pašā laika laikposmā vērojams arī liels eksporta pieaugums no ĶTR uz Indiju un Indonēziju.

                  2.   tabula

                           Importa apjomi (miljonos m2)

                           2009. gada aprīlis - 2010. gada marts

                           2010. gada aprīlis - 2011. gada marts

                           2011. gada aprīlis - 2012. gada marts

                           2012. gada aprīlis - 2013. gada marts

                           Indija

                           4,80

                           16,35

                           18,38

                           29,28

                           Indonēzija

                           5,78

                           4,01

                           8,94

                           11,54

                              Avots: Ķīnas muitas statistika

      ĶTR eksports uz Indiju

               (29)

               Saskaņā ar Ķīnas muitas statistiku izmeklējamā ražojuma imports no ĶTR uz Indiju palielinājās no 4,8 miljoniem m2 2009./2010. finanšu gadā līdz 29,3 miljoniem m2 2012./2013. finanšu gadā.

      ĶTR eksports uz Indonēziju

               (30)

               Saskaņā ar Ķīnas muitas statistiku izmeklējamā ražojuma imports no ĶTR uz Indonēziju palielinājās no 5,78 miljoniem m2 2009./2010. finanšu gadā līdz 11,54 miljoniem m2 2012./2013. finanšu gadā.

         2.4.3.   Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām

               (31)

               Kopējais ĶTR eksporta apjoma samazinājums uz Savienību un vienlaicīgais eksporta apjoma palielinājums no Indijas un Indonēzijas uz Savienību un eksporta palielinājums no ĶTR uz Indiju un Indonēziju pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī un pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2011. gada augustā uzskatāms par tirdzniecības modeļa pārmaiņām starp minētajām valstīm, no vienas puses, un Savienību, no otras puses.

         2.5.   Apiešanas raksturs

               (32)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Apiešanas prakse, process vai darbs cita starpā var būt pasākumiem pakļautā ražojuma nosūtīšana caur trešām valstīm atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punktam.

               (33)

               Izmeklēšanas gaitā tika atrasti pierādījumi, ka notikusi pārsūtīšana caur Indonēziju un Indiju, un/vai nepareizi izcelsmes sertifikāti. Piemēram, daži attiecīgā ražojuma importa sūtījumi uz Savienību, kuriem bija Indonēzijas un Indijas izcelsmes sertifikāti, tika pārsūtīti caur Dubaju vai Singapūru, un daļa no importa uz Savienību tika pārsūtīta ar kāda Indijas uzņēmuma starpniecību, kurš izmeklēšanā nesadarbojās. Tas, ka, izņemot Montex, izmeklēšanā nesadarbojas neviens cits izmeklējamā ražojuma ražotājs, arī norāda uz to, ka Indonēzijā un Indijā nenotiek faktiskā ražošana, kas izskaidrotu eksporta līmeni no Indonēzijas un Indijas uz Savienību. Ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja būtu faktiskie ražotāji, tie mēģinātu norādīt, ka nav iesaistīti apiešanas darbībās, pirmkārt jau piedaloties šajā izmeklēšanā. Izņemot uzņēmumu Montex, izmeklēšanā arī netika atklāti pierādījumi par faktisko ražošanu nevienā no abām valstīm. Turklāt pēkšņais importa pieaugums no šīm divām valstīm norāda, ka Ķīnas ražojumi uz Savienību tiek pārsūtīti caur Indiju un Indonēziju un/vai tiem tiek pievienoti nepareizi izcelsmes sertifikāti.

               (34)

               Tādējādi ir pierādīts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumi tiek pārsūtīti caur Indiju un Indonēziju.

         2.6.   Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma piemērošana

               (35)

               Izmeklēšanā netika konstatēts, ka pārsūtīšanai būtu cits pamatots iemesls vai ekonomisks pamatojums kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem attiecīgajam ražojumam noteiktajiem pasākumiem. Bez maksājuma netika konstatēti citi elementi, ko varētu uzskatīt par tādu izmaksu kompensāciju, kuras radušās saistībā ar konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu pārsūtīšanu no ĶTR caur Indiju un Indonēziju, jo īpaši pārvadāšanu un pārkraušanu.

         2.7.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (36)

               Nākamais solis bija izvērtēšana, vai izmeklējamā ražojuma imports uz Savienību ir vājinājis spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi daudzuma un cenu ziņā. Tika izmantoti COMEXT dati, jo tie bija labākie pieejamie dati par tāda eksporta daudzumiem un cenām, kuru veikuši Indijas un Indonēzijas uzņēmumi, kas nesadarbojās. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības nozarei noteikts sākotnējās regulas 74. apsvērumā.

               (37)

               Importa pieaugums no Indijas uz Savienību no 0,35 miljoniem m2 2009./2010. gadā līdz 13,10 miljoniem m2 ziņošanas periodā bija ievērojams daudzumu ziņā, salīdzinot ar (ļoti nelielajiem) importa daudzumiem no Indijas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas 2009./2010. gadā. Arī importa pieaugums no Indonēzijas uz Savienību no 0,04 miljoniem m2 līdz 33,31 miljoniem m2 2009./2010. gadā un ziņošanas periodā tika uzskatīts par ievērojamu daudzumu ziņā, salīdzinot ar (ļoti nelielajiem) importa daudzumiem no Indonēzijas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas 2009./2010. gadā.

               (38)

               Lai novērtētu, vai tiek vājināta spēkā esošo pasākumu korektīvā ietekme cenu ziņā, importa cenas no Indonēzijas un Indijas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas noteikts sākotnējā regulā. Kaitējuma novēršanas līmeni, kas noteikts sākotnējā regulā, koriģēja, ņemot vērā inflāciju. Vidējo svērto eksporta cenu eksportam no Indijas un Indonēzijas koriģēja, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas un kvalitātes pielāgojumus, kas konstatēti sākotnējā izmeklēšanā attiecībā uz importu no ĶTR. Veicot salīdzinājumu, eksportam no attiecīgajām valstīm uz Savienību tika konstatētas ievērojami zemākas eksporta cenas. Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme ir mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā.

         2.8.   Dempinga pierādījumi

               (39)

               Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai ir pierādījumi par dempingu.

               (40)

               Sākotnējā regulā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām Kanādā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analogo valsti ĶTR. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā noteiktā normālā vērtība.

               (41)

               Eksporta cenas no Indonēzijas un Indijas noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Eksporta cena bija konkrētu stikla šķiedras sieta audumu vidējā eksporta cena no katras no abām attiecīgajām valstīm ziņošanas periodā saskaņā ar COMEXT datiem. Indijas uzņēmuma Montex eksports nebija atspoguļots statistikā nepareizas ražojumu klasifikācijas dēļ (skatīt iepriekš 25. apsvērumu) un netika izmantots, lai aprēķinātu dempinga starpību.

               (42)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecīgi tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transporta, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksās. Ņemot vērā to, ka pieejamie dati neļāva noteikt veicamo korekciju līmeni, korekcijas bija jāveic, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi minētās korekcijas tika balstītas uz procentuālo daudzumu, kas tika aprēķināts kā proporcionāla daļa no kopējām transporta, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksām šo Savienības tirdzniecības darījumu vērtībā ar CIF piegādes noteikumiem, ko sākotnējā izmeklēšanā paziņoja Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

               (43)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā regulā noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar tām atbilstošajām abu attiecīgo valstu vidējām svērtajām eksporta cenām šīs izmeklēšanas ziņošanas periodā, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (44)

               Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         3.   PASĀKUMI

               (45)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam noteiktais galīgais antidempinga maksājums ticis apiets, veicot pārsūtīšanu caur Indiju un Indonēziju pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē.

               (46)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, būtu jāattiecina uz tā paša ražojuma importu, kurš tiek nosūtīts no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai deklarēta tā izcelsme Indijā un Indonēzijā.

               (47)

               Pasākumiem, kas tiek attiecināti, vajadzētu būt Regulas (EK) Nr. 791/2011 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktajiem pasākumiem, kas ir galīgais antidempinga maksājums 62,9 % apmērā un kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (48)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāpiemēro importam Savienībā, ievērojot ar procedūras sākšanas regulu noteikto reģistrācijas prasību, par reģistrēto konkrēto stikla šķiedras sieta audumu importu, kas nosūtīts no Indijas un Indonēzijas, būtu jāiekasē maksājumi.

         4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

   4.1.   Indija

               (49)

               Kā norādīts 10. apsvērumā, pēc procedūras sākšanas pieteicās divi ražotāji eksportētāji — Montex un Urja Products —, kuri iesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem un pieprasīja atbrīvojumu saskaņā ar 13. panta 4. punktu.

               (50)

               Kā norādīts 11. apsvērumā, tika konstatēts, ka viens no šiem diviem uzņēmumiem, Urja Products, neražo izmeklējamo ražojumu. Atbrīvojums saskaņā ar 13. panta 4. punktu minētajam uzņēmumam nav piemērojams.

               (51)

               Tika konstatēts, ka Montex nebija iesaistīts izmeklēšanā izskatītajā pasākumu apiešanas praksē. Uzņēmums pierādīja, ka ir faktisks ražotājs, kura ražošanas jauda pārsniedz izmeklējamā ražojuma eksporta daudzumu uz Savienību. Uzņēmums iesniedza pilnīgu datu kopumu, kas tika pārbaudīti uz vietas. Pārbaudītie dati par uzņēmuma izveidi, iekārtu iegādi, ražošanas procesu, ražošanas jaudu, krājumiem, izejvielu iepirkumiem un ražošanas izmaksām pamato minēto secinājumu. Turklāt šis ražotājs varēja pierādīt, ka nav saistīts ne ar vienu no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz ko attiecas spēkā esošie pasākumi, vai apiešanas darbībās iesaistītiem uzņēmumiem. Tāpēc šo uzņēmumu varētu atbrīvot no paplašinātajiem maksājumiem.

         4.2.   Indonēzija

               (52)

               Kā norādīts 10. apsvērumā, neviens Indonēzijas ražotājs eksportētājs neiesniedza pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu. Izmeklēšanā netika konstatēts neviens faktiskais izmeklējamā ražojuma ražotājs Indonēzijā.

         4.3   Jaunie tirgus dalībnieki

               (53)

               Ražotāji Indijā un Indonēzijā, kuri nepiedalījās šajā izmeklēšanā un/vai ziņošanas periodā nav eksportējuši izmeklējamo ražojumu uz Savienību, var pieprasīt atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu. Tie tiks aicināti aizpildīt anketu, lai Komisija varētu noteikt, vai šāda atbrīvojuma piešķiršana varētu būt pamatota. Šādu atbrīvojumu var piešķirt, novērtējot attiecīgā ražojuma tirgus situāciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, iepirkumu un pārdošanas apjomu, kā arī iespējamību, ka turpināsies darbības, kurām nav pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiskā izskaidrojuma, un pierādījumus par dempingu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uzņēmumu telpās. Pieprasījums būtu jānosūta Komisijai, pievienojot visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu un pārdošanu.

               (54)

               Ja atbrīvojums tiks atzīts par pamatotu, Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju attiecīgi ierosinās veikt attiecināto spēkā esošo pasākumu grozījumus. Lai nodrošinātu paredzēto nosacījumu izpildi, pēc tam visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti.

         5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (55)

               Visas ieinteresētās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Tika izskatītas personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes. Neviens no minētajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas ar Regulas (ES) Nr. 791/2011 1. panta 2. punktu noteikts tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kuriem gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kuri sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), tiek attiecināts arī uz tādu stikla šķiedras sieta audumu importu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), ko nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (TARIC kodi 7019510014, 7019510015, 7019590014 un 7019590015), izņemot Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. ražotos ražojumus. (TARIC papildu kods B942).
   2.   Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. piešķirto atbrīvojumu piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro šā panta 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
   3.   Maksājumu, kurš attiecināts saskaņā ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas nosūtīts no Indijas un Indonēzijas neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 322/2013 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Pieprasījumu atbrīvot no maksājuma, kurš ir attiecināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un to paraksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 8/20

               1049 Brussels

               Belgium

               Fakss: (32 2) 295 65 05

         2.   Importu no tiem uzņēmumiem, kuri neapiet ar Regulu (ES) Nr. 791/2011 noteiktos antidempinga maksājumus, var saskaņā ar Pamatregulas attiecīgajiem pantiem atbrīvot no maksājuma, kas attiecināts saskaņā ar 1. pantu.
   3. pants
   Muitas iestādēm ar šo ir jāpārtrauc importa reģistrācija, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 322/2013 2. pantu.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 16. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. JUKNA

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.

      (3)  OV L 196, 24.7.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 11, 16.1.2013., 1. lpp.

      (5)  OV L 101, 10.4.2013., 1. lpp.

      (6)  Comext ir Eurostat pārvaldīta ārējās tirdzniecības statistikas datubāze.

      (7)  Global Trade Information Services dati ir tirdzniecības statistikas dati, kas saņemti no komerciāla datu sniedzēja.

      (8)  Comext apjoms ir norādīts tonnās un konvertēts kvadrātmetros atbilstīgi Savienības ražošanas nozares piemērotajām konvertēšanas likmēm; t.i., KN 70 195 100: 1 m2 = 0,05 kg, KN 70 195 900: 1 m2 = 0,14 kg.

      (9)  OV L 43, 17.2.2011., 9. lpp.

      (10)  OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                  1.

                  rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats;

                  2.

                  šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka [attiecīgais ražojums] šādā apjomā – [apjoms] –, uz ko attiecas šis rēķins un kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā [uzņēmuma nosaukums un adrese], [TARIC papildu kods], [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”;

                  3.

                  datums un paraksts.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 193/2012 ( 2012. gada 8. marts ), ar kuru īsteno Regulu (EK) Nr. 560/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Kotdivuārā

text:
               9.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 71/5

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 193/2012
   (2012. gada 8. marts),
   ar kuru īsteno Regulu (EK) Nr. 560/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Kotdivuārā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 560/2005 (2005. gada 12. aprīlis), ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Kotdivuārā (1), un jo īpaši tās 11.a panta 2. un 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 12. aprīlī pieņēma Regulu (EK) Nr. 560/2005.

               (2)

               Pamatojoties uz to personu un vienību saraksta pārskatīšanu, kam piemēro Regulā (EK) Nr. 560/2005 paredzētos ierobežojošos pasākumus, Padome uzskata, ka vairs nav pamata dažas personas paturēt minētajā sarakstā.

               (3)

               Turklāt būtu jāatjaunina informācija par personu, kas iekļauta minētās regulas I pielikuma sarakstā, un par personām, kas iekļautas minētās regulas IA pielikuma sarakstā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 560/2005 I pielikumā ierakstu par
   Désiré Tagro
   aizstāj ar ierakstu šīs regulas I pielikumā.
   2. pants
   Regulas (EK) Nr. 560/2005 IA pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas II pielikumā.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 8. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. BØDSKOV

      (1)  OV L 95, 14.4.2005., 1. lpp.
   I PIELIKUMS

      Regulas 1. pantā minētais ieraksts

      “Désiré TAGRO
         : pase Nr: PD-AE 065FH08. Dzimšanas datums: 1959. gada 27. janvāris. Dzimšanas vieta: Issia, Kotdivuāra. Miris 2011. gada 12. aprīlīAbidjan.
      Ģenerālsekretārs GBAGBO kunga tā dēvētajā “prezidenta kancelejā”, piedalījās nelikumīgajā GBAGBO kunga valdībā; lika šķēršļus miera un izlīguma procesam; atteicās atzīt prezidenta vēlēšanu rezultātus; piedalījās sabiedrisko kustību vardarbīgā apspiešanā. ANO norādes datums: 30.3.2011. (Eiropas Savienības norādes datums: 22.12.2010.).”

   II PIELIKUMS

         “IA PIELIKUMS

            To fizisku un juridisku personu, vienību vai struktūru saraksts, ko ANO Drošības padome vai Sankciju komiteja nav iekļāvusi sarakstā un kas minētas regulas 2., 4. un 7. pantā

                     Uzvārds, vārds (un iespējamie pieņemtie vārdi)

                     Personas informācija

                     Iekļaušanas pamatojums

                     1.

                        Kadet Bertin

                     Dzimis 1957. gadā Mama

                        Laurent Gbagbo īpašais padomnieks drošības, aizsardzības un militārā ekipējuma jautājumos un bijušais Laurent Gbagbo valdības aizsardzības ministrs.

                        Laurent Gbagbo brāļadēls vai māsasdēls.
                     Trimdā Ganā. Par viņu ir izdots starptautisks apcietināšanas orderis.
                     Aktīvi iesaistīts vardarbības un piespiedu pazušanas gadījumos, bruņotu grupējumu un “Jauno patriotu” (COJEP) finansēšanā un apbruņošanā.
                     Iesaistīts ieroču finansēšanā un tirdzniecībā un embargo apiešanā.
                     Bijis cieši saistīts ar rietumu militārajiem grupējumiem un bija Gbagbo starpnieks sakaros ar šiem grupējumiem. Iesaistīts LIMA force (nāves eskadrona) izveidē.
                     Trimdā Ganā turpina gatavot bruņotu varas atgūšanu. Pieprasa, lai nekavējoties tiktu atbrīvots Gbagbo.
                     Savu finansiālo līdzekļu, pazīšanās ar nelegālajiem ieroču tirgotājiem un sakaru, ko viņš joprojām uztur ar aktīviem bruņotiem grupējumiem (it īpaši Libērijā) dēļ, Kadet Bertin joprojām rada reālus draudus Kotdivuāras drošībai un stabilitātei.

                     2.

                        Oulaï Delafosse

                     Dzimis 1968. gada 28. oktobrī

                     Bijušais Toulepleu prefekta vietnieks. Rietumu patriotiskās pretošanās savienības (Union patriotique de résistance du Grand Ouest – UPRGO) vadītājs.
                     Kā militāra grupējuma vadītājs iesaistījās vardarbībā un noziegumos, it īpaši Toulepleu zonā.
                     Saņem pavēles tieši no Kadet Bertin un pēcvēlēšanu krīzes laikā ļoti aktīvi iesaistījās Libērijas algotņu vervēšanā un nelegālā ieroču tirdzniecībā no Libērijas. Viņa spēki vadīja teroru visā pēcvēlēšanu krīzes periodā, iznīcinot simtiem Kotdivuāras ziemeļu iedzīvotāju.
                     Savu ekstrēmo politisko uzskatu, tuvo sakaru ar Kadet Bertin un ciešās saiknes, ko viņš uztur ar Libērijas algotņiem, dēļ joprojām apdraud valsts stabilitāti.

                     3.

                        Pastor Gammi

                     2004. gadā izveidotās Kotdivuāras Rietumu atbrīvošanas kustības (Mouvement Ivoirien pour la Libération de l’Ouest – MILOCI) vadītājs. Būdams Gbagbo atbalstītāju militārā grupējuma MILOCI vadītājs, bija iesaistīts daudzos slaktiņos un vardarbībā.
                     Aizbēdzis uz Ganu (iespējams, ir Takoradi). Par viņu ir izdots starptautisks apcietināšanas orderis.
                     Trimdā pievienojies Kotdivuāras atbrīvošanas starptautiskajai koalīcijai (Coalition Internationale pour la Libération de la Côte d’Ivoire – CILCI), kas atbalsta bruņotu pretestību, lai Gbagbo atgrieztos pie varas.

                     4.

                        Marcel Gossio

                     Dzimis 1951. gada 18. februārīAdjamé.
                     Pases numurs: 08AA14345 (derīga līdz 2013. gada 6. oktobrim)

                     Aizbēdzis no Kotdivuāras. Par viņu ir izdots starptautisks apcietināšanas orderis.
                     Iesaistīts publisku līdzekļu nelikumīgā piesavināšanā un bruņotu grupējumu finansēšanā un apbruņošanā.
                     Būtiska persona Gbagbo klana un militāru grupējumu finansēšanā. Viņam ir arī būtiska loma nelikumīgā ieroču tirdzniecībā.
                     Nelikumīgi piesavināto līdzekļu daudzums un zināšanas par nelegālajiem ieroču tīkliem norāda, ka viņš joprojām apdraud Kotdivuāras drošību un stabilitāti.

                     5.

                        Justin Koné Katina

                     Aizbēdzis uz Ganu. Par viņu ir izdots starptautisks apcietināsanas orderis.
                     Iesaistīts Rietumāfrikas Valstu Centrālās bankas (BCEAO) bruņotā laupīšanā.
                     Savā trimdas zemē joprojām uzskata sevi par Gbagbo pārstāvi. Savā 2011. gada 12. decembra paziņojumā presei pauda nostāju, ka Ouattara nav uzvarējis vēlēšanās, un apgalvoja, ka jaunais režīms ir nelikumīgs. Aicina uz pretestību un uzskata, ka Gbagbo atgriezīsies pie varas.

                     6.

                        Ahoua Don Mello

                     Dzimis 1958. gada 23. jūnijāBongouanou.
                     Pases numurs: PD-AE/044GN02 (derīga līdz 2013. gada 23. februārim)

                        Laurent Gbagbo pārstāvis. Bijušais infrastruktūras un atjaunošanas ministrs nelikumīgajā valdībā.
                     Trimdā Ganā. Par viņu ir izdots starptautisks apcietināšanas orderis.
                     Būdams trimdā, turpina deklarēt, ka prezidents Ouattara ievēlēts negodīgi, un neatzīst viņa varu. Noraidīja Kotdivuāras valdības aicinājumu uz izlīgumu un presē regulāri aicina uz sacelšanos, dodas “mobilizācijas” braucienos pa bēgļu nometnēm Ganā.
                     2011. gada decembrī paziņoja, ka Kotdivuāra ir “aplenkta cilšu valsts” un ka “Ouattara režīma dienas” ir “skaitītas”.

                     7.

                        Moussa Touré Zéguen

                     Dzimis 1944. gada 9. septembrī.
                     Vecā pase: AE/46CR05

                     Patriotu grupējuma miera nodrošināšanai (Groupement des Patriotes pour la Paix – GPP) vadītājs.
                     Starptautiskās koalīcijas Kotdivuāras atbrīvošanai (Coalition Internationale pour la Libération de la Côte d’Ivoire – CILCI) dibinātājs.
                     2002. gadā kļuvis par bruņota grupējuma vadītāju un kopš 2003. gada vada Patriotu grupējumu miera nodrošināšanai (GPP). Viņa vadībā GPP kļūst par Gbagbo bruņoto grupējumu Abidjan un valsts dienvidos.
                     Līdz ar GPP ir atbildīgs par daudziem vardarbības gadījumiem, kas vērsti galvenokārt pret valsts ziemeļu daļas iedzīvotājiem un bijušā režīma pretiniekiem.
                     Personīgi iesaistīts pēcvēlēšanu vardarbībā (it īpaši Abobo un Adjamé rajonos).
                     Trimdā Accra Touré Zéguen nodibināja Starptautisko koalīciju Kotdivuāras atbrīvošanai, kuras mērķis ir atjaunot Gbagbo varu.
                     No savas trimdas mītnes zemes nācis klajā ar daudziem kareivīgiem paziņojumiem (piemēram, 2011. gada 9. decembra preses konferencē) un turpina palikt konflikta un bruņota revanša pozīcijās. Kotdivuāru Ouattara vadībā uzskata par nelikumīgu un “rekolonizētu” un ir izplatījis “aicinājumu Kotdivuāras iedzīvotājus padzīt krāpniekus” (Jeune Afrique, 2011. gada jūlijs).
                     Raksta interneta dienasgrāmatu, kurā aicina Kotdivuāras iedzīvotājus vardarbīgi sacelties pret Ouattara.”