title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 323/2014 ( 2014. gada 28. marts ), ar kuru groza I un II pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               29.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 95/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 323/2014
   (2014. gada 28. marts),
   ar kuru groza I un II pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 669/2009 (2) paredzēti noteikumi par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāveic, importējot tās I pielikumā uzskaitīto (“saraksts”) barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka sarakstu pārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ņemot vērā vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā.

               (3)

               Kā liecina ar pārtiku saistītu incidentu biežums un nozīmīgums ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF), konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam apmeklējot trešās valstis, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par pārtikas un barības sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika un barība, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza.

               (4)

               Jo īpaši attiecībā uz Indijas un Taizemes izcelsmes beteļauga lapu, Indijas izcelsmes fermentu, Sudānas izcelsmes zemesriekstu un atvasināto produktu, kā arī Turcijas izcelsmes vīnogulāju lapu sūtījumiem attiecīgie informācijas avoti norāda, ka ir radušies jauni apdraudējumi, tādējādi liecinot, ka vajadzīga pastiprināta oficiālā kontrole. Tāpēc šajā sarakstā būtu jāiekļauj ieraksti par šiem sūtījumiem.

               (5)

               Turklāt saraksts būtu jāgroza, svītrojot ierakstus par precēm, par kurām pieejamajos informācijas avotos norādīts, ka kopumā tās pienācīgi atbilst attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām nekaitīguma prasībām, un kurām tāpēc vairs nav pamata veikt pastiprinātu oficiālo kontroli. Tādēļ attiecīgi būtu jāsvītro ieraksts sarakstā par kaltētām nūdelēm no Ķīnas.

               (6)

               Turklāt dalībvalstis paziņoja Komisijai par vajadzību precizēt, ka ieraksti par garšaugu importu no Marokas, Taizemes un Vjetnamas, okras importu no Vjetnamas un piparu importu no Taizemes un Vjetnamas attiecas arī uz dzesinātiem izstrādājumiem. Savienības tiesību aktu skaidrības labad sarakstā ir jāizdara arī precizējums attiecībā uz ierakstiem par apelsīnu un zemeņu importu no Ēģiptes un zirņu un pupu importu no Kenijas.

               (7)

               Turklāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 II pielikumā ir vajadzīgi grozījumi, jo īpaši lai kopējā ievešanas dokumentā ņemtu vērā noteikumus par tālāku transportēšanu, kas paredzēti minētās regulas 8. pantā. Papildu tehniskas izmaiņas ir vajadzīgas arī norādījumos par kopējo ievešanas dokumentu.

               (8)

               Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, ir lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I un II pielikumu.

               (9)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 669/2009.

               (10)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 669/2009 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 1. aprīļa.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 28. marts

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

      PIELIKUMS
      “
            I PIELIKUMS

               Barība un pārtika, kura nav dzīvnieku izcelsmes un kuru izraudzītajā ievešanas vietā pārbauda pastiprinātā oficiālā kontrolē

                        Barība un pārtika
                        (paredzētā izmantošana)

                        KN kods (1)

                           TARIC apakšgrupa

                        Izcelsmes valsts

                        Risks

                        Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%)

                        Rozīnes

                           (Pārtika)

                        0806 20

                        Afganistāna (AF)

                        Ohratoksīns A

                        50

                                    —

                                    Zemesrieksti, nelobīti

                                    —

                                 1202 41 00

                        Brazīlija (BR)

                        Aflatoksīni

                        10

                                    —

                                    Zemesrieksti, lobīti

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Zemesriekstu sviests

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                       (Barība un pārtika)

                                    —

                                    2008 11 91;
                                    2008 11 96;
                                    2008 11 98

                        Zemenes (saldētas)

                           (Pārtika)

                        0811 10

                        Ķīna (CN)

                        Norovīruss un A hepatīts

                        5

                           Brassica oleracea

                        (citi pārtikā lietojami Brassica ģints augi, Ķīnas brokoļi) (2)

                           (Pārtika - svaiga vai dzesēta)

                        ex 0704 90 90

                        40

                        Ķīna (CN)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (3)

                        20

                        Pomelo

                           (Pārtika – svaiga)

                        ex 0805 40 00

                        31; 39

                        Ķīna (CN)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (4)

                        20

                        Tēja, arī aromatizēta

                           (Pārtika)

                        0902

                        Ķīna (CN)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (5)

                        10

                                    —

                                    Baklažāni

                                    —

                                    0709 30 00;
                                    ex 0710 80 95

                        72

                        Dominikānas Republika (DO)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (6)

                        10

                                    —

                                    Balzambumbieri (Momordica charantia)

                                       (Pārtika - svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

                                    —

                                    ex 0709 99 90;
                                    ex 0710 80 95

                        70
                        70

                                    —

                                    Sparģeļpupiņas
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00;
                                    ex 0710 22 00

                        10
                        10

                        Dominikānas Republika (DO)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (6)

                        20

                                    —

                                    Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

                                    —

                                    0709 60 10;
                                    ex 0709 60 99

                        20

                           (Pārtika - svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

                                    —

                                    0710 80 51;
                                    ex 0710 80 59

                        20

                                    —

                                    Apelsīni (svaigi vai žāvēti)

                                    —

                                    0805 10 20;
                                    0805 10 80

                        Ēģipte (EG)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (7)

                        10

                                    —

                                    Zemenes (svaigas)

                                       (Pārtika)

                                    —

                                 0810 10 00

                        Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

                        0709 60 10;
                        ex 0709 60 99;

                        20

                        Ēģipte (EG)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (8)

                        10

                           (Pārtika - svaiga, dzesēta vai saldēta)

                        0710 80 51;
                        ex 0710 80 59

                        20

                        Beteļauga lapas (Piper betle L.)

                           (Pārtika)

                        ex 1404 90 00

                        10

                        Indija (IN)

                        Salmonella (9)

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, veseli

                                    —

                                 0904 21 10

                        Indija (IN)

                        Aflatoksīni

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, grūsti vai malti

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                        10

                                    —

                                    Žāvēti Capsicum ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                                    —

                                    Karijs (čilli produkti)

                                    —

                                 0910 91 05

                                    —

                                    Muskatrieksts

                                       (Myristica fragrans)

                                       (Pārtika - kaltētas garšvielas)

                                    —

                                    0908 11 00;
                                    0908 12 00

                        Fermenti, gatavi fermenti

                           (Barība un pārtika)

                        3507

                        Indija (IN)

                        Hloramfenikols

                        50

                                    —

                                    Muskatrieksts

                                       (Myristica fragrans)

                                       (Pārtika - kaltētas garšvielas)

                                    —

                                    0908 11 00;
                                    0908 12 00

                        Indonēzija (ID)

                        Aflatoksīni

                        20

                                    —

                                    Zirņi ar pākstīm (nelobīti)

                                    —

                                 ex 0708 10 00

                        40

                        Kenija (KE)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (10)

                        10

                                    —

                                    Pupas ar pākstīm (nelobītas)

                                       (Pārtika - svaiga vai dzesēta)

                                    —

                                 ex 0708 20 00

                        40

                        Piparmētras

                           (Pārtika - svaigi vai dzesēti garšaugi)

                        ex 1211 90 86

                        30

                        Maroka (MA)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (11)

                        10

                        Kaltētas pupiņas

                           (Pārtika)

                        0713 39 00

                        Nigērija (NG)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (12)

                        50

                        Arbūzu (Egusi, Citrullus lanatus) sēklas un no tām iegūti produkti

                           (Pārtika)

                        ex 1207 70 00;
                        ex 1106 30 90;
                        ex 2008 99 99

                        10
                        30
                        50

                        Sjerraleone (SL)

                        Aflatoksīni

                        50

                                    —

                                    Zemesrieksti, nelobīti

                                    —

                                 1202 41 00

                        Sudāna (SD)

                        Aflatoksīni

                        50

                                    —

                                    Zemesrieksti, lobīti

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Zemesriekstu sviests

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

                                       (Barība un pārtika)

                                    —

                                    2008 11 91;
                                    2008 11 96;
                                    2008 11 98

                        Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

                           (Pārtika – svaiga vai dzesēta)

                        ex 0709 60 99

                        20

                        Taizeme (TH)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (13)

                        10

                        Beteļauga lapas (Piper betle L.)

                           (Pārtika)

                        ex 1404 90 00

                        10

                        Taizeme (TH)

                        Salmonella (9)

                        10

                                    —

                                    Koriandra lapas

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Taizeme (TH)

                        Salmonella (9)

                        10

                                    —

                                    Baziliks (svētais, saldais)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Piparmētras

                                       (Pārtika - svaigi vai dzesēti garšaugi)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        30

                                    —

                                    Koriandra lapas

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Taizeme (TH)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (14)

                        10

                                    —

                                    Baziliks (svētais, saldais)

                                       (Pārtika - svaigi vai dzesēti garšaugi)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Sparģeļpupiņas
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00;
                                    ex 0710 22 00

                        10
                        10

                        Taizeme (TH)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (14)

                        20

                                    —

                                    Baklažāni

                                       (Pārtika - svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

                                    —

                                    0709 30 00;
                                    ex 0710 80 95

                        72

                                    —

                                    Saldie pipari (Capsicum annuum)

                                       (Pārtika - svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

                                    —

                                    0709 60 10;
                                    0710 80 51

                        Turcija (TR)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (15)

                        10

                        Vīnogulāju lapas

                           (Pārtika)

                        ex 2008 99 99

                        11; 19

                        Turcija (TR)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (16)

                        10

                        Rozīnes

                           (Pārtika)

                        0806 20

                        Uzbekistāna (UZ)

                        Ohratoksīns A

                        50

                                    —

                                    Koriandra lapas

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Vjetnama (VN)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (17)

                        20

                                    —

                                    Baziliks (svētais, saldais)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Piparmētras

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        30

                                    —

                                    Pētersīļi

                                       (Pārtika - svaigi vai dzesēti garšaugi)

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        40

                                    —

                                    Okras

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        20

                        Vjetnama (VN)

                        Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (17)

                        20

                                    —

                                    Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

                                       (Pārtika - svaiga vai dzesēta)

                                    —

                                 ex 0709 60 99

                        20

            II PIELIKUMS

               KOPĒJAIS IEVEŠANAS DOKUMENTS (KID)

               Kopējā ievešanas dokumenta aizpildīšanas norādījumi

                        Vispārīgas prasības:

                        kopējo ievešanas dokumentu aizpildīt drukātiem burtiem. Piezīmes ir sniegtas pie atbilstīgās ailes numura.

               I daļa.   Šo daļu aizpilda barības un pārtikas uzņēmums vai tā pārstāvis, ja vien nav norādīts citādi.

                        I.1. aile.

                        Nosūtītājs: fiziskas vai juridiskas personas (barības vai pārtikas uzņēmums), kas sūta sūtījumu, nosaukums/vārds un uzvārds un pilna adrese. Ieteicams norādīt informāciju par tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

                        I.2. aile.

                        Informāciju par KID atsauces numuru sniedz izraudzītās ievešanas vietas (DPE) kompetentā iestāde. Barības un pārtikas uzņēmums norāda izraudzīto ievešanas vietu, kurā sūtījums ieradīsies.

                        I.3. aile.

                        Saņēmējs: fiziskas vai juridiskas personas (barības vai pārtikas uzņēmums), kas ir sūtījuma adresāts, nosaukums/vārds un uzvārds un pilna adrese. Ieteicams norādīt informāciju par tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

                        I.4. aile.

                        Par sūtījumu atbildīgā persona: persona (barības un pārtikas uzņēmums vai tā pārstāvis, vai persona, kas to vārdā sniedz apliecinājumu), kas atbildīga par sūtījumu, kad to uzrāda DPE, un kas importētāja vārdā DPE kompetentajai iestādei sniedz nepieciešamos apliecinājumus. Norādīt nosaukumu un pilnu adresi. Ieteicams norādīt informāciju par tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

                        I.5. aile.

                        Izcelsmes valsts: trešā valsts, no kuras prece cēlusies, kur tā audzēta, vākta vai ražota.

                        I.6. aile.

                        Nosūtītāja valsts: trešā valsts, kur sūtījums iekrauts transportlīdzeklī sūtīšanai uz Savienību.

                        I.7. aile.

                        Importētājs: nosaukums un pilna adrese. Ieteicams norādīt informāciju par tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

                        I.8. aile.

                        Galamērķis: piegādes adrese Savienībā. Ieteicams norādīt informāciju par tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

                        I.9. aile.

                        Saņemšana DPE: ierakstīt paredzamo datumu, kad sūtījums nonāks DPE.

                        I.10. aile.

                        Dokumenti: pēc vajadzības ierakstīt sūtījumam pievienoto oficiālo dokumentu izsniegšanas datumu un numuru.

                        I.11. aile.

                        Sniegt izsmeļošu informāciju par sūtījuma transportu: lidmašīnām – lidojuma numurs, kuģiem – kuģa nosaukums, autotransportam – reģistrācijas numurs un vajadzības gadījumā piekabes numurs, dzelzceļa transportlīdzekļiem – vilciena identifikācijas numurs un vagona numurs.
                        Dokumentu atsauces: gaisa kravas pavadzīme, konosaments vai dzelzceļa vai autotransporta kravas pavadzīmes numurs.

                        I.12. aile.

                        Preces apraksts: sniegt sīku preces aprakstu (ja tā ir barība, norādīt arī barības veidu).

                        I.13. aile.

                        Preces kods: izmantot preces identifikācijas kodu, kā norādīts I pielikumā (vajadzības gadījumā arī TARIC apakšiedalījumu).

                        I.14. aile.

                        Bruto svars: kopsvars kilogramos. Tā ir produktu, to nepastarpinātās taras un visa iepakojuma kopējā masa, izņemot transporta konteinerus un pārējo transportēšanas aprīkojumu.
                        Neto svars: faktiskā produkta svars kilogramos, izņemot iepakojumu. To nosaka kā paša produkta masu bez nepastarpinātās taras vai iepakojuma.

                        I.15. aile.

                        Iepakojumu skaits.

                        I.16. aile.

                        Temperatūra: atzīmēt atbilstīgo transportēšanas/glabāšanas temperatūru.

                        I.17. aile.

                        Iepakojuma veids: precizēt produktu iepakojuma veidu.

                        I.18. aile.

                        Preces paredzētas šādam nolūkam: atzīmēt aili atkarībā no tā, vai prece ir paredzēta lietošanai pārtikā bez iepriekšējas šķirošanas vai citas fizikālas apstrādes (šādā gadījumā atzīmēt “lietošanai pārtikā”) vai ir paredzēta lietošanai pārtikā pēc šādas apstrādes (šādā gadījumā atzīmēt “turpmākai apstrādei”), vai to paredzēts izmantot kā “barību” (šādā gadījumā atzīmēt “barībai”).

                        I.19. aile.

                        Vajadzības gadījumā norādīt visu plombu un konteineru identifikācijas numurus.

                        I.20. aile.

                        Pārsūtīšanai uz kontroles punktu: 19. panta 1. punktā noteiktajā pārejas periodā DPE atzīmē šo aili, lai varētu transportēt uz citu kontroles punktu.

                        I.21. aile.

                        Neattiecas.

                        I.22. aile.

                        Importam: atzīmēt šo aili gadījumos, kad sūtījumu ir paredzēts importēt Savienībā (8. pants).

                        I.23. aile.

                        Neattiecas.

                        I.24. aile.

                        Atzīmēt atbilstīgo transportlīdzekli.

               II daļa.   Šo daļu aizpilda kompetentā iestāde.

                        II.1. aile.

                        Norādīt to pašu atsauces numuru, kas minēts I.2. ailē.

                        II.2. aile.

                        Ja nepieciešams, aili aizpilda muitas dienests.

                        II.3. aile.

                        Dokumentu pārbaude: aizpildāma attiecībā uz visiem sūtījumiem.

                        II.4. aile.

                           DPE kompetentā iestāde norāda, vai sūtījums atlasīts, lai veiktu tā fizisko kontroli, kuru 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā drīkst veikt citā kontroles punktā.

                        II.5. aile.

                           DPE kompetentā iestāde norāda, uz kuru kontroles punktu 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā pēc tam, kad apmierinoši notikusi dokumentu kontrole, var transportēt sūtījumu, lai veiktu identitātes kontroli un fizisko kontroli.

                           DPE kompetentā iestāde arī norāda, vai atļauta sūtījuma tālāka transportēšana, kā paredzēts 8. pantā. Tālāku transportēšanu var atļaut tikai tad, ja DPE ir veikta identitātes kontrole un tās rezultāti ir apmierinoši. Tādēļ II.11. aili aizpilda tajā pašā laikā, kad tiek dota atļauja veikt tālāku transportēšanu, savukārt II.12. aili aizpilda, kad ir pieejami laboratorijas testu rezultāti.

                        II.6. aile.

                        Precizēt, kā jārīkojas gadījumā, ja sūtījums ticis noraidīts dokumentu kontroles neapmierinošo rezultātu dēļ. II.7. ailē jāieraksta galamērķa uzņēmuma adrese, ja sūtījums paredzēts “pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” un “izmantošanai citam nolūkam”.

                        II.7. aile.

                        Pēc vajadzības norādīt apstiprinājuma numuru un visu galamērķu adresi (vai kuģa nosaukumu un ostu), ja ir nepieciešama papildu sūtījuma kontrole, piemēram, II.6. ailē, “pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” vai “izmantošanai citam nolūkam”.

                        II.8. aile.

                        Šeit uzlikt DPE kompetentās iestādes oficiālo zīmogu.

                        II.9. aile.

                           DPE kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts.

                        II.10. aile.

                        Neattiecas.

                        II.11. aile.

                           DPE kompetentā iestāde vai, 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā, kontroles punkta kompetentā iestāde norāda identitātes kontroles rezultātus.

                        II.12. aile.

                           DPE kompetentā iestāde vai, 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā, kontroles punkta kompetentā iestāde norāda fiziskās kontroles rezultātus.

                        II.13. aile.

                           DPE kompetentā iestāde vai, 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā, kontroles punkta kompetentā iestāde norāda laboratorijas testa rezultātus. Šajā ailē norāda tās vielas vai patogēna kategoriju, par kuru veikts laboratorijas tests.

                        II.14. aile.

                        Šo aili aizpilda par visiem sūtījumiem, kurus laiž brīvā apgrozībā Savienībā.

                        II.15. aile.

                        Neattiecas.

                        II.16. aile.

                        Precizēt, kā jārīkojas gadījumā, ja sūtījums ticis noraidīts identitātes kontroles vai fiziskās kontroles neapmierinošo rezultātu dēļ. II.18. ailē jāieraksta galamērķa uzņēmuma adrese, ja sūtījums paredzēts “pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” un “izmantošanai citam nolūkam”.

                        II.17. aile.

                        Atteikuma iemesli: aili aizpilda pēc vajadzības, lai pievienotu atbilstīgo informāciju. Atzīmēt atbilstīgo variantu.

                        II.18. aile.

                        Pēc vajadzības norādīt apstiprinājuma numuru un visu galamērķu adresi (vai kuģa nosaukumu un ostu), ja ir nepieciešama papildu sūtījuma kontrole, piemēram, II.16. ailē, “pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” vai “izmantošanai citam nolūkam”.

                        II.19. aile.

                        Šo aili aizpildīt, ja sūtījuma oriģinālā plomba ir bojāta, atverot konteineru. Jāsaglabā visu šādā nolūkā izmantoto plombu apkopotais saraksts.

                        II.20. aile.

                        Šeit uzlikt DPE kompetentās iestādes vai, 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā, kontroles punkta kompetentās iestādes oficiālo zīmogu.

                        II.21. aile.

                           DPE kompetentās iestādes vai, 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā, kontroles punkta kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts.

               III daļa.   Šo daļu aizpilda kompetentā iestāde.

                        III.1. aile.

                        Ziņas par pārsūtīšanu: DPE kompetentā iestāde vai, 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā, kontroles punkta kompetentā iestāde, tiklīdz zināms, norāda izmantotā transportlīdzekļa veidu, tā identifikācijas numuru, galamērķa valsti un pārsūtīšanas datumu.

                        III.2. aile.

                        Turpmākie pasākumi: norādīt vietējo kompetentās iestādes nodaļu, kas attiecīgā gadījumā atbild par uzraudzību saistībā ar sūtījuma “iznīcināšanu”, “pārveidošanu” vai “izmantošanu citam nolūkam”. Minētā kompetentā iestāde šajā ailē norāda, vai sūtījums ir saņemts un vai tas ir atbilstīgs.

                        III.3. aile.

                        “Pārsūtīšanas” gadījumā DPE kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts vai, 19. panta 1. punktā paredzētajā pārejas periodā, kontroles punkta atbildīgā ierēdņa paraksts. “Iznīcināšanas”, “pārveidošanas” vai “izmantošanas citam nolūkam” gadījumā vietējās kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts.

                  ”

         (1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un preču nomenklatūrā šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex”.

         (2)  Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var.Italica Plenck sugas alboglabra šķirne. Pazīstama arī kā Kai Lan, Gai Lan, Gailan, Kailan, Chinese bare Jielan.

         (3)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: hlorfenapils, fipronils (fipronila un sulfona metabolīta summa (MB46136), izteikta kā fipronils), karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), acetamiprīds, dimetomorfs un propikonazols.

         (4)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: triazofoss, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), parationmetils (parationmetila un paraoksonmetila summa, kas izteikta kā parationmetils), fentoāts, metidations.

         (5)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: buprofezīns, imidakloprīds, fenvalerāts un esfenvalerāts (RS un SR izomēru summa), profenofoss, trifluralīns, triazofoss, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), cipermetrīns (cipermetrīns, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)).

         (6)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: amitrazs (amitrazs, kura sastāvā ir metabolīti, kas satur 2,4-dimetilanilīna grupu, kas izteikta kā amitrazs), acefāts, aldikarbs (aldikarba, tā sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā aldikarbs), karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, izteikta kā karbendazīms), hlorfenapirs, hlorpirifoss, ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, kas izteikti kā CS2, ieskaitot manebu, mankocebu, metirāmu, propinebu, tirāmu un ciramu), diafentiurons, diazinons, dihlorvoss, dikofols (p, p' un o,p' izomēru summa), dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), endosulfāns (alfa un beta izomēru un endosulfāna sulfāta summa, kas izteikta kā endosulfāns), fenamidons, imidakloprīds, malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations), metamidofoss, metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, kas izteikta kā metomils), monokrotofoss, oksamils, profenofoss, propikonazols, tiabendazols, tiakloprīds.

         (7)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), ciflutrīns (ciflutrīns, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)), ciprodinils, diazinons, dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), etions, fenitrotions, fenpropatrīns, fludioksonils, heksaflumurons, lambda-cihalotrīns, metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), oksamils, fentoāts, tionfanātmetils.

         (8)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns), hlorpirifoss, cipermetrīns (cipermetrīns, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)), ciprokonazols, dikofols (p, p' un o,p' izomēru summa), difenokonazols, dinotefurāns, etions, flusilazols, folpets, prohlorāzs (prohlorāza un tā metabolītu summa, kas satur 2,4,6-trihlorfenola grupu, izteikts kā prohlorāzs), profenofoss, propikonazols, tiofanātmetils un triforīns.

         (9)  Atsauces metode EN/ISO 6579 vai metode, kas apstiprināta attiecībā pret to, kā minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 2073/2005 5. pantā (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

         (10)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), hlorpirifoss, acefāts, metamidofoss, metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), diafentiurons, indoksakarbs kā izomēru S un R summa.

         (11)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: hlorpirifoss, cipermetrīns (tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)), dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), endosulfāns (alfa un beta izomēru un endosulfāna sulfāta summa, kas izteikta kā endosulfāns), heksakonazols, parationmetils (parationmetila un paraoksonmetila summa, izteikta kā parationmetils), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), flutriafols, karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), flubendiamīds, miklobutanils, malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations).

         (12)  Jo īpaši dihlorvosa atliekas.

         (13)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, kas izteikta kā metomils), dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), triazofoss, malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations), profenofoss, protiofoss, etions, karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), triforīns, procimidons, formetanāts (formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds)).

         (14)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: acefāts, karbarils, karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns), hlorpirifoss, hlorpirifosmetils, dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), etions, malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations), metalaksils un metalaksils-M (metalaksils, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi, ieskaitot metalaksilu-M (izomēru summa)), metamidofoss, metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), monokrotofoss, profenofoss, protiofoss, kvinalfoss, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), triazofoss, dikrotofoss, EPN, triforīns.

         (15)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), oksamils, karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), klofentezīns, diafentiurons, dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), formetanāts (formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds)), malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations), procimidons, tetradifons, tiofanātmetils.

         (16)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: azoksistrobīns, boskalīds, hlorpirifoss, ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams), endosulfāns (alfa un beta izomēru un endosulfāna-sulfāta summa, izteikta kā endosulfāns), krezoksimmetils, lambda-cihalotrīns, metalaksils un metalaksils-M (metalaksils, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi, ieskaitot metalaksilu-M (izomēru summa)), metoksifenozīds, metrafenons, miklobutanils, penkonazols, piraklostrobīns, pirimetanils, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), trifloksistrobīns.

         (17)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns), karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), hlorpirifoss, profenofoss, permetrīns (izomēru summa), heksakonazols, difenokonazols, propikonazols, fipronils (fipronila un sulfona metabolīta summa (MB46136), izteikta kā fipronils), propargīts, fluzilazols, fentoāts, cipermetrīns (tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), kvinalfoss, pencikurons, metidations, dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), fenbukonazols.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 605/2012 ( 2012. gada 4. jūlijs ), ar ko aizliedz ar zivju krātiņveida lamatām, kas reģistrētas Spānijā, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

text:
               7.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 605/2012
   (2012. gada 4. jūlijs),
   ar ko aizliedz ar zivju krātiņveida lamatām, kas reģistrētas Spānijā, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets, ir noteikts, kādu daudzumu zilo tunzivju 2012. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā.

               (2)

               Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu (2) ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē Komisija attiecībā uz kuģiem, kas īsāki par 24 metriem, un zivju krātiņveida lamatām par piešķirto kvotu tām ražotāju organizācijām vai kuģu grupām, kas zvejo ar līdzīgiem rīkiem.

               (3)

               Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zvejniecības dzīvotspēju ilgtermiņā, saskaņā ar piesardzības pieeju ilgtspējīgā veidā izmantojot ūdeņu dzīvos resursus.

               (4)

               Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 36. panta 2. punktā noteikts, ka tad, ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju vai citu tās rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka Eiropas Savienībai, dalībvalstij vai dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt par pilnībā izmantotām attiecībā uz vienu vai vairākiem zvejas rīkiem vai flotēm, Komisija informē par to attiecīgās dalībvalstis un aizliedz zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas darbībās iesaistīto floti.

               (5)

               Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka zvejas iespējas, kas zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā iedalītas zivju krātiņveida lamatām, kas reģistrētas Spānijā, ir uzskatāmas par pilnībā apgūtām 20. jūnijā. Komisija par to ir informējusi Spāniju.

               (6)

               Spānija 7., 14. un 21. jūnijā informēja Komisiju par to, ka ir aizliegusi veikt zvejas darbības ar četrām zivju krātiņveida lamatām, kuras 2012. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā; divām zivju krātiņveida lamatām aizliegumu piemēroja no 8. jūnija, vienām — no 14. jūnija un atlikušajām vienām — no 21. jūnija, tādējādi no 2012. gada 21. jūnija plkst. 14.00 tika aizliegts veikt visas darbības.

               (7)

               Neskarot augstākminētos Spānijas pasākumus, nepieciešams, lai Komisija apstiprinātu aizliegumu no 21. jūnija ar zivju krātiņveida lamatām, kas reģistrētas Spānijā, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar zivju krātiņveida lamatām, kas reģistrētas Spānijā, ir aizliegta vēlākais no 2012. gada 21. jūnija plkst. 14.00.
   No minētās dienas ir aizliegts arī paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut zivis, kas ar minētajām zivju krātiņveida lamatām ir nozvejotas no šā krājuma.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 4. jūlijs

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         László ANDOR

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 662/2011 ( 2011. gada 8. jūlijs ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               9.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 181/25

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 662/2011
   (2011. gada 8. jūlijs),
   ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 9. jūlijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 8. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  EC

                  20,9

                  MK

                  26,7

                  TR

                  53,0

                  US

                  26,0

                  ZZ

                  31,7

                  0707 00 05

                  TR

                  98,5

                  ZZ

                  98,5

                  0709 90 70

                  AR

                  27,2

                  EC

                  26,5

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  54,7

                  0805 50 10

                  AR

                  71,3

                  BR

                  42,9

                  TR

                  73,2

                  UY

                  67,1

                  ZA

                  67,6

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  150,8

                  BR

                  83,1

                  CA

                  105,7

                  CL

                  96,5

                  CN

                  111,0

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  110,2

                  US

                  147,9

                  UY

                  50,2

                  ZA

                  96,4

                  ZZ

                  101,3

                  0808 20 50

                  AR

                  100,9

                  AU

                  75,6

                  CL

                  112,4

                  CN

                  81,6

                  NZ

                  137,5

                  ZA

                  99,3

                  ZZ

                  101,2

                  0809 10 00

                  TR

                  258,2

                  XS

                  101,8

                  ZZ

                  180,0

                  0809 20 95

                  CL

                  298,8

                  SY

                  253,3

                  TR

                  284,4

                  ZZ

                  278,8

                  0809 40 05

                  BA

                  70,7

                  ZZ

                  70,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/59 ( 2015. gada 15. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               16.1.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 10/27

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/59
   (2015. gada 15. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 15. janvāris

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  62,0

                  EG

                  232,2

                  IL

                  127,8

                  MA

                  106,4

                  TN

                  130,5

                  TR

                  139,9

                  ZZ

                  133,1

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  66,8

                  TR

                  168,4

                  ZZ

                  159,0

                  0709 91 00

                  EG

                  119,3

                  ZZ

                  119,3

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  228,1

                  TR

                  172,2

                  ZZ

                  197,3

                  0805 10 20

                  EG

                  47,6

                  MA

                  57,8

                  TR

                  63,8

                  ZA

                  97,5

                  ZZ

                  66,7

                  0805 20 10

                  IL

                  146,7

                  MA

                  84,9

                  ZZ

                  115,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  100,7

                  JM

                  118,8

                  KR

                  153,2

                  MA

                  82,2

                  TR

                  103,3

                  ZZ

                  111,6

                  0805 50 10

                  TR

                  69,2

                  ZZ

                  69,2

                  0808 10 80

                  BR

                  65,3

                  CL

                  89,9

                  US

                  151,5

                  ZZ

                  102,2

                  0808 30 90

                  CN

                  92,1

                  TR

                  108,4

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  113,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 441/2014 (2014. gada 30. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               1.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/37

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 441/2014
   (2014. gada 30. aprīlis),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (1) un jo īpaši tās 3. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (2), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 29/2009 (3) ir paredzētas prasības tādu datu pārraides pakalpojumu koordinētai ieviešanai, kuru pamatā ir “gaiss–zeme”“punkts–punkts” datu sakari.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 29/2009 I pielikuma B daļā ir definēta gaisa telpa virs 285. lidojumu līmeņa, kurā šī regula ir piemērojama no 2015. gada 5. februāra.

               (3)

               Horvātija pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā. Tāpēc Horvātijas gaisa telpa būtu attiecīgi jāpievieno gaisa telpai, kurā piemēro Regulu (EK) Nr. 29/2009.

               (4)

               Tomēr atšķirībā no citām dalībvalstīm, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 29/2009 I pielikuma B daļa un kurām noteiktais regulas piemērošanas datums ir 2015. gada 5. februāris, Horvātijai būtu jāparedz viena gada pārejas posms un jāatliek regulas piemērošana, lai regulētās puses, tādas kā ekspluatanti un gaisa satiksmes pakalpojumu (ATS) sniedzēji, varētu sagatavoties jauno noteikumu piemērošanai.

               (5)

               Tāpēc Regula (EK) Nr. 29/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 29/2009 I pielikuma B daļā pēc rindas “— Warszawa FIR,” ievieto jaunu rindu “— Zagreb FIR,”.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2016. gada 5. februāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 30. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

      (2)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

      (3)  Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regula (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā (OV L 13, 17.1.2009., 3. lpp.).


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 295/2013 ( 2013. gada 21. marts ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme ir, inter alia , Taivānā, pēc “jauna eksportētāja” pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktu

text:
               28.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 90/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 295/2013
   (2013. gada 21. marts),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme ir, inter alia, Taivānā, pēc “jauna eksportētāja” pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               (1)

               Atbilstīgi pamatregulas 5. pantam ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu tādu polietilēntereftalāta veidu importam, kuru izcelsme ir Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē.

               (2)

               Pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (3) nolēma, ka minētie pasākumi būtu jāturpina.

               (3)

               Ar paziņojumu, kas 2012. gada 24. februārī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4), Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka attiecīgo pasākumu citu termiņa beigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punkta noteikumiem. Minētā izmeklēšana vēl paralēli turpinās un tiks pabeigta ar atsevišķu tiesību aktu.

         B.   PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA

   1.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

               (4)

               Komisija ir saņēmusi pieprasījumu par pārskatīšanas sākšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pieprasījumu iesniedza Lealea Enterprise Co., Ltd (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir ražotājs eksportētājs Taivānā (“attiecīgā valsts”).

               (5)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmeklēšanas periodā, proti, laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim (“sākotnējās izmeklēšanas periods”), nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Savienību.

               (6)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju, kam piemēro minētos antidempinga pasākumus.

               (7)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību ir sācis pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām.

         2.   Pārbaudes sākšana saistībā ar jaunu eksportētāju

               (8)

               Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja sniegt piezīmes, Komisija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 653/2012 (5) sāka pārskatīt Regulu (EK) Nr. 192/2007 attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.

               (9)

               Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražotā un eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma importu antidempinga maksājums dažiem polietilēntereftalāta veidiem, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 192/2007, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 653/2012 tika atcelts. Vienlaikus atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem tika uzdots veikt attiecīgus pasākumus šāda importa reģistrācijai.

         3.   Attiecīgais ražojums

               (10)

               Attiecīgais ražojums ir tāds polietilēntereftalāts (“PET”) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar Starptautiskās Standartizācijas organizācijas standartu 1628-5, kura izcelsme ir Taivānā un uz kuru patlaban attiecas KN kods 3907 60 20 (“attiecīgais ražojums”).

         4.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

               (11)

               Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

               (12)

               Komisija nosūtīja antidempinga anketu pieprasījuma iesniedzējam un saistītajiem uzņēmumiem un atvēlētajā termiņā saņēma atbildes.

               (13)

               Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu jaunā eksportētāja statusu un dempingu, un veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja uzņēmuma telpās Taivānā.

         5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (14)

               Pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

         C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   1.   Jauna eksportētāja statuss

               (15)

               Izmeklēšanā apstiprināja, ka uzņēmums nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējās izmeklēšanas periodā un ir sācis to eksportēt uz Savienību pēc minētā perioda.

               (16)

               Kaut arī eksportētie daudzumi bija ierobežoti, tomēr tika konstatēts, ka tie ir pietiekami, lai ticami noteiktu dempinga starpību. Nosūtīšanas apjoma un apgrozījuma ziņā uz vienu klientu tie bija salīdzināmi ar pieprasījuma iesniedzēja darījumiem trešo valstu tirgos.

               (17)

               Attiecībā uz citiem nosacījumiem jauna eksportētāja statusa atzīšanai uzņēmums spēja pierādīt, ka nav tieši vai netieši saistīts ne ar vienu Taivānas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie attiecīgajam ražojumam noteiktie antidempinga pasākumi.

               (18)

               Attiecīgi tika apstiprināts, ka uzņēmums būtu jāatzīst par “jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un tādēļ tam būtu jānosaka individuāla dempinga starpība.

         2.   Dempings

               (19)

               Pieprasījuma iesniedzējs ražo un pārdod attiecīgo ražojumu iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Pieteikuma iesniedzējs visos tirgos to pārdod tieši.

               (20)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumi iekšzemes tirgū tika uzskatīti par reprezentatīviem, ja pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū bijis vismaz 5 % no eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzējs uz Savienību eksportējis vienu ražojuma veidu un ka to pašu ražojuma veidu pieteikuma iesniedzējs kopumā reprezentatīvos daudzumos pārdevis iekšzemes tirgū.

               (21)

               Pēc tam Komisija arī pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma pārdevumus iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos varētu uzskatīt par pārdevumiem parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. Tā kā parastā tirdzniecības apritē ir bijuši pietiekami lieli pārdevumi, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū.

               (22)

               Attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām cenām.

               (23)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.

               (24)

               Lai normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums būtu taisnīgs, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Visos gadījumos, kad tika atzīts par pieņemamu, precīzu un pamatotu ar ticamiem pierādījumiem, tika izdarītas korekcijas saistībā ar apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas, papildu un kredīta izmaksām.

               (25)

               Dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar visu eksporta darījumu cenu vidējo svērto vērtību Savienībā. Uz Savienību tika veikti nedaudzi eksporta darījumi, tāpēc atsevišķās eksporta cenas uz Savienību tika salīdzinātas arī ar vidējo svērto normālo vērtību tajā mēnesī, kurā eksports bija veikts.

               (26)

               Abos gadījumos minētie salīdzinājumi parādīja, ka ir de minimis dempings attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju, kas eksportēja uz Savienību PIP laikā.

         D.   PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMS

               (27)

               PIP noteiktā dempinga starpība attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju bija de minimis līmenī. Tādēļ tiek ierosināts noteikt maksājumu EUR 0 par tonnu, kura pamatā ir de minimis dempinga starpība, un attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 192/2007.

         E.   REĢISTRĀCIJA

               (28)

               Ņemot vērā šos konstatējumus, importa reģistrācija, kas noteikta ar Regulu (ES) Nr. 653/2012, būtu jāpārtrauc bez antidempinga maksājumu iekasēšanas ar atpakaļejošu spēku.

         F.   INFORMĀCIJAS PAZIŅOŠANA UN PASĀKUMU ILGUMS

               (29)

               Attiecīgās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ierosināt antidempinga maksājumu EUR 0 par tonnu attiecīgā ražojuma importam, ko veic pieprasījuma iesniedzējs, un attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 192/2007. To piezīmes attiecīgā gadījumā tika izskatītas un ņemtas vērā.

               (30)

               Šī pārskatīšana neietekmē datumu, no kura saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vairs nav spēkā ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 noteiktie pasākumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. panta 2. punkta tabulā attiecībā uz ražotājiem Taivānā iekļauj šādu ierakstu:

                  Valsts

                  Uzņēmums

                  Antidempinga maksājums (EUR/t)

                     Taric papildkods

                  “Taivāna

                     Lealea Enterprise Co., Ltd

                  0

                  A996”

   2.   Ar šo muitas dienestiem dod rīkojumu pārtraukt Taivānas izcelsmes Lealea Enterprise Co., Ltd ražotā attiecīgā ražojuma importa reģistrēšanu.
   3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. HOGAN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp.

      (3)  OV L 59, 27.2.2007., 59. lpp.

      (4)  OV C 55, 24.2.2012., 4. lpp.

      (5)  OV L 188, 18.7.2012., 8. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/306 (2016. gada 3. marts), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Regulu (ES) Nr. 1283/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam

text:
               4.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 58/38

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/306
   (2016. gada 3. marts),
   ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Regulu (ES) Nr. 1283/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi

               (1)

               Pašlaik spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu tādu dzelzs vai tērauda cauruļu un cauruļvadu veidgabalu importu, kuru izcelsme cita starpā ir Korejas Republikā, tika noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1514/2002 (2) (“sākotnējā izmeklēšana” un “sākotnējie pasākumi”).

               (2)

               Šo pasākumu piemērošanu 2008. gada oktobrī pagarināja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 (3), ievērojot termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 2. punktu pamatregulā.

               (3)

               2014. gada decembrī šo pasākumu piemērošanu vēlreiz pagarināja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1283/2014 (4), ievērojot otro termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“spēkā esošie pasākumi”).

               (4)

               Visu Korejas Republikas uzņēmumu eksportam patlaban piemērojamais antidempinga maksājums ir 44 %, kas balstās uz sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību.

         1.2.   Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu

               (5)

               Komisija 2015. gada janvārī saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījums attiecas tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz Korejas ražotāju eksportētāju TK Corporation, un to iesniedza minētais ražotājs eksportētājs. Pieprasījumā ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs izmaiņas ir paliekošas. Ražotājs eksportētājs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka kaitējumu radošā dempinga neitralizēšanai vairs nav vajadzīga pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā.

         1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (6)

               Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai būtu pamats sākt daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiektos tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju, Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2015. gada 18. februārī publicēto paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par to, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, kura attiecas tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju.

               (7)

               Komisija konkrētajam ražotājam eksportētājam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei oficiāli paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

         1.4.   Izmeklēšana

               (8)

               Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, tā nosūtīja ražotājam eksportētājam anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā.

               (9)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga konstatēšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums ražotāja eksportētāja telpās.

         1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (10)

               Izmeklēšana par dempinga apmēru aptvēra periodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”).

               (11)

               Papildus iepriekš minētajiem datiem ražotājs eksportētājs iesniedza arī 2013. gada datus par izmaksām un noietu un ierosināja pārskatīšanas izmeklēšanas periodu pagarināt, iekļaujot 2013. gadu, lai palielinātu Savienībā pārdoto apjomu reprezentativitāti. Tomēr Komisija konstatēja, ka 2013. gada Savienības noieta pievienošana reprezentativitāti nepalielinātu ne pārdošanas apjoma (salīdzinājumā ar kopējo noietu vai ražošanas apjomu), ne veida ziņā (skatīt 29. apsvērumu). Tādējādi Komisijai nebija pietiekama iemesla atkāpties no parastā 12 mēnešu perioda, ko izmanto par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, lai izdarītu reprezentatīvu konstatējumu par dempingu.

               (12)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka, lai palielinātu reprezentativitāti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā būtu jāiekļauj arī 2013. gads. Tas apgalvoja, ka salīdzināšana ar tādiem rādītājiem kā ražošanas kopapjoms neesot lietderīga un ka 2013. gada iekļaušana pārskatīšanas izmeklēšanas periodā padarītu to reprezentatīvāku papildu ražojuma veidu, pārdošanas apjoma un apgrozījuma ziņā.

               (13)

               Pamatregulā nav konkrēti paredzēts, kā būtu jānosaka, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periods ir reprezentatīvs. Šajā konkrētajā gadījumā apjomi, ko ražotājs eksportētājs esot pārdevis Savienības tirgū 2013. gadā, bija mazāki nekā puse no apjomiem, kas Savienības tirgū esot pārdoti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, savukārt tā kopējie pārdošanas un ražošanas apjomi abos gados bija vienā un tajā pašā diapazonā. Tādējādi šajā gadījumā ir skaidrs, ka relatīvā izteiksmē 2013. gada iekļaušana samazinātu ražotāja eksportētāja Savienības noieta reprezentativitāti, savukārt absolūtos skaitļos to tikai nedaudz uzlabotu.

               (14)

               Tāpēc Komisija atkārtoti apstiprina, ka nav objektīva pamatojuma tam, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodu pagarinātu tā, ka tas pārsniegtu Komisijas parasti izmantoto viena gada periodu.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (15)

               Pārskatāmais ražojums ir tādi cauruļu un cauruļvadu veidgabali (izņemot lietus veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru maksimālais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un kuru izcelsme ir Korejas Republikā, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums”).

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (16)

               Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka ražotāja eksportētāja ražotajam ražojumam, kuru pārdod iekšzemes tirgū un eksportē uz Savienību un citiem eksporta tirgiem, un ražojumiem, kurus Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un galvenie lietojuma veidi.

               (17)

               Tāpēc Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGS

   a)   Normālā vērtība

               (18)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes noiets ir reprezentatīvs, ja kopējais ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no šā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotāja eksportētāja kopējais līdzīgā ražojuma noiets iekšzemes tirgū ir uzskatāms par reprezentatīvu.

               (19)

               Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.

               (20)

               Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja iekšzemes noiets katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes noiets ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka vairākums ražojuma veidu ir reprezentatīvi.

               (21)

               Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko iekšzemes tirgus noietu, Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā realizētā noieta rentablo daļu.

               (22)

               Normālā vērtība balstās uz katra ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai attiecīgais noiets ir rentabls, ja:

                           a)

                           konkrētā ražojuma veida, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, pārdošanas apjoms pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

                           b)

                           konkrētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

               (23)

               Tādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (24)

               Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablā iekšzemes noieta faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:

                           a)

                           konkrētā ražojuma veida rentablais noiets atbilst 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; vai

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir mazāka par vienības ražošanas izmaksām.

               (25)

               Izvērtējot iekšzemes noietu, tika konstatēts, ka iekšzemes noieta lielākā daļa ir bijusi rentabla un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Līdz ar to normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablā noieta vidējo svērto vērtību.

               (26)

               Ja kāds līdzīgā ražojuma veids parastajā tirdzniecības apritē nebija pārdots vai bija pārdots nepietiekamā daudzumā vai ja kāds ražojuma veids iekšzemes tirgū nebija pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

               (27)

               Normālā vērtība tika aprēķināta, pie konkrētā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:

                           a)

                           vidējos svērtos pārdošanas, vispārējos un administratīvos (“PVA”) izdevumus, kas ražotājam eksportētājam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radušies, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē; un

                           b)

                           vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs guvis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē.

               (28)

               Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū vispār netika pārdoti, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē.

         b)   Eksporta cena

               (29)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotājs eksportētājs Savienībā pārdeva tikai nebūtiskus attiecīgā ražojuma daudzumus, proti, 0,1–0,3 % no sava ražošanas apjoma (konfidencialitātes apsvērumu dēļ norādīts diapazons). Bez tam attiecībā uz vairākiem darījumiem ražotājs eksportētājs nevarēja pārliecinoši pierādīt, ka antidempinga maksājums patiešām ir samaksāts, un tādējādi radās šaubas par to, vai attiecīgie ražojumi bija laisti brīvā apgrozībā Savienības muitas teritorijā. Bez tam visu šo noietu veidoja pārdošana trim pircējiem konkrētu projektu ietvaros atbilstoši viņu pašu noteiktajām veidgabalu specifikācijām. Pārdošana turklāt bija organizēta “paketē” ar citiem veidgabaliem un ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums. Šajā kontekstā tika uzskatīts, ka pastāv būtisks šķērskompensācijas risks. Iepriekš minēto iemeslu dēļ nebija iespējams veikt jēgpilnu dempinga analīzi, kas balstītos uz konkrētā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma noietu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (30)

               Tā kā eksporta apjoms uz Savienību nebija pietiekams, eksporta cenas noteikšanas mērķiem tika vērtēts eksports uz citām trešām valstīm. Tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam ir četri galvenie eksporta tirgi, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopā veidoja vairāk nekā 50 % no šā ražotāja eksportētāja noieta trešās valstīs. Pārējais eksports notiek uz 39 citām valstīm, kurās katrā nonāk no 0,1 % līdz 5 % no ražotāja eksportētāja eksporta noieta. Eksporta cenas šajās valstīs ārkārtīgi atšķiras, kas skaidrojams ar katra tirgus atšķirīgo būtību. Daudzi no šiem atšķirīgajiem faktoriem (piemēram, konkurences apstākļi katrā tirgū) nav zināmi. Tāpēc papildus tika analizēts, vai par Savienības tirgus aizstājēju varētu izmantot kādu no ražotāja eksportētāja galvenajiem eksporta galamērķiem.

               (31)

               Ražotāja eksportētāja lielākais eksporta tirgus ir Apvienotie Arābu Emirāti (AAE), kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 15–18 % no ražotāja eksportētāja noieta masas izteiksmē un 15–18 % vērtības izteiksmē. Taču AAE nav attiecīgā ražojuma iekšzemes ražotāju. Tāpēc ir uzskatāms, ka saimnieciskās struktūras ziņā tas diezgan ievērojami atšķiras no Savienības tirgus.

               (32)

               Tāpat kā termiņbeigu pārskatīšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (ES) Nr. 1283/2014, tika atzīts, ka ir piemēroti analizēt ražotāja eksportētāja noietu Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija ražotāja eksportētāja otrais lielākais eksporta galamērķis. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ASV tirgus lieluma ziņā ir līdzīgs Savienības tirgum, un tajā ir daudz iekšzemes ražotāju, taču arī liels importa īpatsvars. Turklāt apstiprinājās, ka ASV tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija zemas importa tarifu likmes un importam no Korejas nebija piemērojami antidempinga maksājumi, tādējādi šajā tirgū bija izteikta konkurence. ASV turklāt ir ievērojams Korejas eksporta galamērķis gan vispār, gan konkrētajam ražotājam eksportētājam, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 7–12 % no tā ražošanas apjoma un 11–14 % no eksporta noieta.

               (33)

               Tāpēc, balstoties uz šīs lietas apstākļiem un specifiku, tika atzīts, ka šajā konkrētajā izmeklēšanā ASV tirgus būtu pieņemams pamats eksporta cenas noteikšanai, jo eksporta apjoms Savienībā nebija pietiekams. Tādējādi eksporta cenas noteikšanai tika izmantota pārbaudītā eksporta cena, kādu ražotājs eksportētājs piemēroja ASV, koriģēta EXW līmenī, attiecīgā gadījumā ņemot vērā cita starpā pārvadājumu izmaksas, maksājumus un nodokļus.

               (34)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs, balstoties uz juridiskiem un faktiskiem argumentiem, apstrīdēja to, ka reprezentatīvas eksporta cenas noteikšanai nevar izmantot tā Savienības pārdošanas darījumus.

               (35)

               Pirmkārt, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija eksporta cenu var atzīt par neuzticamu vienīgi tad, ja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tiek konstatēts, ka ražotājs eksportētājs un importētājs vai trešā persona ir savstarpēji saistīti vai ir vienojušies par kompensāciju mehānismu. Visos pārējos gadījumos Komisijai savos dempinga aprēķinos būtu jābalstās uz (Savienības) eksporta cenu, un pretējā gadījumā būtu pārkāpts PTO Antidempinga nolīguma 2.3. pants.

               (36)

               Attiecībā uz šo Komisija nepiekrīt šādai šaurai pamatregulas 2. panta 9. punkta interpretācijai, kurai nav pamatojuma judikatūrā. Pamatregulas 2. panta 9. punktā nav nekā, kas izmeklēšanas iestādei liktu paļauties uz nereprezentatīviem eksporta pārdošanas apjomiem, kuru cenu līmeni jebkurā gadījumā nevarētu uzskatīt par jēgpilnu, ņemot vērā apstākļus, kas skaidroti 29. apsvērumā un izvērstāk skatīti šajā iedaļā. Tāpēc šie ražotāja eksportētāja apgalvojumi ir noraidāmi.

               (37)

               Otrkārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka tā noiets Savienībā nav nebūtisks, un norādīja uz darījumu skaitu, ražojuma veidiem un Savienības dalībvalstīm, kurās tas 2013. un 2014. gadā esot veicis pārdošanu. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotājs eksportētājs bija izrakstījis tikai 14 rēķinus par pārdošanu Savienībā. Ražotājs eksportētājs neapstrīdēja 29. apsvērumā minēto ļoti zemo apjomu (tonnās), ko veido tā norādītais noiets Savienībā.

               (38)

               Treškārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka nav nozīmes tam, ka tā eksporta pārdošana notika konkrētu projektu ietvaros atbilstoši pircēju pašu specifikācijām, un tas esot iesniedzis apstiprinošus pierādījumus par šķērskompensācijas neesību. Attiecībā uz šo jāatzīmē, ka informācijas izpaušanas dokumentā bija norādīts, ka Savienības tirgū veiktās pārdošanas īpatnību dēļ pastāv šķērskompensācijas risks ar citiem ražojumiem, kaut arī tiek atzīts, ka nebija atrodami tādi pierādījumi, kas pierādītu vai atspēkotu to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķērskompensēšana būtu faktiski notikusi. Paturot prātā to, ka šķērskompensācijas jautājums informācijas izpaušanā bija minēts tikai kā risks, tas bija tikai viens no faktoriem, kurus Komisija ņēma vērā, nosakot Savienības noieta reprezentativitāti (skatīt 29. apsvērumu).

               (39)

               Ceturtkārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka Komisija bija saņēmusi pierādījumus tam, ka visi ražojumi bija laisti brīvā apgrozībā Savienības tirgū un antidempinga maksājumi bija samaksāti vai maksājami.

               (40)

               Pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atbildēja uz Komisijas pieprasījumu precizēt tā viedokli šajā jautājumā attiecībā uz Komisijai pieejamajiem avotdokumentiem. Iesniegtie dokumenti apliecināja, ka attiecībā uz darījumiem par aptuveni pusi no Savienības pārdošanas apjoma bija neizskaidroti maksājumu samaksas pārkāpumi. Jo īpaši šie darījumi, par kuriem nebija nodrošināti nekādi pierādījumi par antidempinga maksājuma samaksu 44 % apmērā, nepārprotami padara šīs Savienības pārdošanas cenas par neuzticamām, jo šī pārdošana, visticamāk, tika veikta, maldīgi pieņemot, ka antidempinga maksājumi nav jāmaksā.

               (41)

               Piektkārt, TK Corporation apgalvoja, ka, tā kā starpposma pārskatīšana tika sākta, balstoties uz pirmšķietamiem pierādījumiem par tādu eksporta noietu Savienībā, kurš attaisnotu zemāku dempinga starpību, vajadzēja būs iespējai (dempinga galīgās noteikšanas ietvaros) dempinga starpību aprēķināt, balstoties uz Savienības noietu. Šis apgalvojums tika noraidīts. Pirmkārt, pierādījumi, kas nepieciešami starpposma pārskatīšanas sākšanai, pēc to būtības ievērojami atšķiras no pierādījumiem, uz kuriem izmeklēšanas iestāde balstījās savos galīgajos konstatējumos. Otrkārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka minētie noieta rādītāji visu šajā iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ nav derīgi, lai tos izmantotu. Turklāt jāatzīmē, ka tas vien, ka dempinga starpību ir iespējams aprēķināt, šo dempinga starpību nepadara atbilstīgu pamatregulas attiecīgajiem noteikumiem.

               (42)

               Tāpēc, ņemot vērā, ka Savienības pārdošanas apjoms bija tik mazs gan absolūtā, gan salīdzinošā izteiksmē un ka papildus bija leģitīmi iemesli apšaubīt būtiskas šā noieta daļas uzticamību tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar apjomu, tiek noraidīts apgalvojums, ka Komisija, nosakot eksporta cenu, nepamatoti ignorēja Savienības eksporta noietu.

               (43)

               Visbeidzot, 32. un 33. apsvērumā sniegtā analīze un konstatējumi, kurus ražotājs eksportētājs neapstrīdēja, nepārprotami pierāda, ka eksporta cenas aprēķini tika veikti ar pienācīgu rūpību un, tā kā nebija uzticamu datu par Savienības cenām, ASV tirgu var uzskatīt par pieņemamu pamatu eksporta cenu noteikšanai.

         c)   Salīdzinājums

               (44)

               Komisija normālo vērtību un ražotāja eksportētāja eksporta cenu salīdzināja, balstoties uz EXW cenu.

               (45)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija normālo vērtību un/vai eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, ņemot vērā iekšzemes un jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas.

         d)   Dempinga starpība

               (46)

               Komisija attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

               (47)

               Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 32,4 %.

         4.   APSTĀKĻU MAIŅAS PALIEKOŠAIS RAKSTURS

               (48)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja arī, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par paliekošiem.

               (49)

               Attiecībā uz šo izmeklēšanā tika noskaidrots, ka uzņēmumā TK Corporation patiešām ir veiktas strukturālas izmaiņas, kuru ietekmē ir samazinājušās izmaksas un gūti efektivitātes uzlabojumi. Īpaši jāatzīmē, ka uzņēmums 2010. gadā atvēra otru rūpnīcu un 2012. gadā – trešo. Jaudas ievērojamā pieauguma rezultātā ražošanas līnijas un noliktavas varēja pārorganizēt efektīvāk, un izmaksas ievērojami samazinājās. Šī izmaksu samazināšanās tiešā veidā ietekmē dempinga starpību. Ir maz ticams, ka šeit aprakstītais apstāklis tuvākajā nākotnē varētu mainīties tādā veidā, lai ietekmētu šos konstatējumus.

               (50)

               Tāpēc var uzskatīt, ka šī apstākļu maiņa ir paliekoša, un pasākuma piemērošana pašreizējā apmērā vairs nav pamatota.

               (51)

               ES Sadurmetinātu tērauda veidgabalu rūpniecības aizsardzības komiteja komentēja, ka, neraugoties uz strukturālajām izmaiņām, kuru ietekmē TK Corporation esot samazinājušās izmaksas un uzlabota efektivitāte, TK Corporation rentabilitāte (visa uzņēmuma līmenī) 2012.–2014. gadā nepieauga. Tāpēc šī komiteja apšaubīja apstākļu maiņas paliekošo raksturu un ietekmi uz dempinga starpību.

               (52)

               Komisija izanalizēja šo argumentu. Pirmkārt, jāatzīmē, ka apstākļu maiņas paliekošais raksturs tika vērtēts salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, kas tika veikta 2002. gadā. Otrkārt, uzņēmuma rentabilitāti un tās tendences nosaka, balstoties uz vairākiem faktoriem, no kuriem efektivitāte ir tikai viens. Treškārt, 49. apsvērumā minētā izmaksu samazināšanās attiecas vienīgi uz izmaksām, kuras ir saistāmas ar tajā pašā apsvērumā minētajām strukturālajām izmaiņām. Piemēram, izejvielu, darbaspēka un enerģijas vidējo izmaksu tendence nav tieši saistāma ar efektivitātes uzlabojumiem, ko radīja minēto divu rūpnīcu izveide. Visbeidzot, ES Sadurmetinātu tērauda veidgabalu rūpniecības aizsardzības komiteja savu apgalvojumu pamatoja ar TK Corporation kopējiem rentabilitātes rādītājiem, nevis rādītājiem, kuri attiecas konkrēti uz attiecīgo ražojumu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

         5.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (53)

               Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ierosināt grozīt konkrētajam ražotājam eksportētājam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes.

               (54)

               Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas ierosinātā pārskatītā dempinga starpība un antidempinga maksājuma likme, kas būtu piemērojama TK Corporation ražota attiecīgā ražojuma importam, ir 32,4 %.

               (55)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Tabulu Regulas (ES) Nr. 1283/2014 1. panta 2. punktā groza, papildinot šādi:

               Valsts

               Uzņēmums

               Maksājuma likme (%)

                  Taric papildu kods

               Korejas Republika

               TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

               32,4

               C066

               Visi pārējie uzņēmumi

               44,0

               C999

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 3. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 228, 24.8.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 275, 16.10.2008., 18. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 363/2010 (OV L 107, 29.4.2010., 1. lpp.).

      (4)  OV L 347, 3.12.2014., 17. lpp.

      (5)  OV C 58, 18.2.2015., 9. lpp.