title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1278/2014 ( 2014. gada 1. decembris ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 967/2006, (EK) Nr. 828/2009, (EK) Nr. 891/2009 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 75/2013

text:
               2.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/26

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1278/2014
   (2014. gada 1. decembris),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 967/2006, (EK) Nr. 828/2009, (EK) Nr. 891/2009 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 75/2013
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 144. panta c) un j) apakšpunktu, 178. panta b), f) un h) apakšpunktu, 180. pantu, 182. panta 4. punktu un 192. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 cukura kvotu režīmu pagarina līdz 2017. gada 30. septembrim un ievieš tajā izmaiņas. Tādēļ ir nepieciešams pielāgot dažas regulas cukura nozarē.

               (2)

               Skaidrības labad ir nepieciešams grozīt Komisijas Regulas (EK) Nr. 967/2006 (2) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lai tas precīzi atbilstu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 140. panta 1. punkta b) apakšpunktam, kurā noteikts, ka rūpnieciskajam cukuram, rūpnieciskajai izoglikozei vai rūpnieciskajam inulīnam ir jābūt piegādātam lietotājam vēlākais līdz nākamā tirdzniecības gada 30. novembrim.

               (3)

               Regulā (EK) Nr. 967/2006 ir noteikti termiņi, kādos dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai par daudzumiem, ko ražotāji, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 141. pantu, pārnes uz nākamo tirdzniecības gadu. Ņemot vērā minētajā pantā noteiktos jaunos datumus, līdz kuriem dalībvalstu uzņēmumiem jāveic paziņošana, attiecīgi būtu jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 967/2006 17. pantā noteiktie termiņi.

               (4)

               Komisijas Regula (EK) Nr. 828/2009 (3) paredz noteikumus attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu cukura produktu importu saskaņā ar preferenču nolīgumiem līdz 2014./2015. tirdzniecības gadam. Ar minētās regulas 4. panta 4. punktu izveido sarakstu ar dokumentiem, kuri jāiesniedz kopā ar importa licences pieteikumiem, un nosaka to, ka eksporta licences var aizstāt ar apliecinātām kopijām. Ņemot vērā tehnikas attīstību un lai vienkāršotu procedūras, būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem elektroniski pārsūtīt eksporta licences.

               (5)

               Ņemot vērā to, ka saskaņā ar dažiem preferenču režīmiem importam nepiemēro kvotu daudzuma ierobežojumus, būtu izdevīgs brīdis atvieglot muitas procedūras, atļaujot parastu pielaides līmeni – maksimāli 5 % – attiecībā uz cukura importu saskaņā ar preferenču režīmu.

               (6)

               Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1006/2011 (4) tika grozīta Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (5), mainot dažus KN kodus attiecībā uz cukuru. Jaunie KN kodi jau ir sniegti attiecībā uz produktiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 828/2009 un Komisijas Regula (EK) Nr. 891/2009 (6), un dalībvalstu muitas iestādes tos jau izmanto. Tādēļ minētajās regulās būtu lietderīgi veikt tehniskus pielāgojumus minētajiem KN kodiem.

               (7)

               Komisija ir izstrādājusi informācijas sistēmu, kas ļauj elektroniski pārvaldīt dokumentus un procedūras gan tās iekšējās darba procedūrās, gan attiecībās ar iestādēm, kuras iesaistītas kopējā lauksaimniecības politikā. Tiek uzskatīts, ka Regulā (EK) Nr. 828/2009 paredzētos paziņošanas pienākumus var izpildīt, izmantojot minēto sistēmu saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (7).

               (8)

               Ņemot vērā šobrīd dominējošos tirgus apstākļus un prognozes, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 75/2013 (8) noteica, ka dažiem cukura produktiem līdz 2014./2015. tirdzniecības gada beigām nepiemēro papildu ievedmuitas nodokļus. Saistībā ar cukura kvotu režīma termiņa pagarinājumu un pieņemot, ka tirgus prognozes līdz kvotu režīma termiņa beigām būtiski nemainīsies, papildu ievedmuitas nodokļa nepiemērošana minētajiem cukura produktiem būtu jāturpina līdz 2017. gada 30. septembrim.

               (9)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 967/2006, (EK) Nr. 828/2009, (EK) Nr. 891/2009 un Īstenošanas regula (ES) Nr. 75/2013.

               (10)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 967/2006
   Regulu (EK) Nr. 967/2006 groza šādi:

               1)

               regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                           “a)

                           piegādāti pārstrādātājam vēlākais nākamā tirdzniecības gada 30. novembrī izlietošanai pielikumā minēto produktu ražošanā;”

                     ;

               2)

               regulas 17. panta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                           “a)

                           kārtējā tirdzniecības gada biešu cukura, inulīna sīrupa un cukurniedru cukura daudzumus, kas jāpārnes uz nākamo tirdzniecības gadu, – vēlākais 15. septembrī;”

                     .

         2. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 828/2009
   Regulu (EK) Nr. 828/2009 groza šādi:

               1)

               regulas 4. pantu groza šādi:

                           a)

                           4. punktam pievieno šādu daļu:
                           “Kā importa licences pieteikumu pamatojošus dokumentus oriģinālu vietā var iesniegt šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto eksporta licenču vai otrajā daļā minēto apliecināto kopiju elektroniskas vai faksimila kopijas, ievērojot nosacījumu, ka importa licenču muitošanas punktā pirms to preču muitošanas, par kurām importa licence izsniegta, pamatojoties uz elektroniskās vai pa faksu sūtītās kopijas juridisko spēku, pieteikuma iesniedzējs dalībvalstu kompetentajām iestādēm iesniedz oriģinālus.”;

                           b)

                           6. punktā vārdu “dokuments” aizstāj ar vārdiem “dokumenta oriģināls, elektroniskais vai faksimila dokuments”;

                           c)

                           pievieno šādu 7. punktu:
                           “7.   Ja cukura daudzums, kas ir importēts saskaņā ar šo regulu, pārsniedz importa licencē norādīto daudzumu par ne vairāk kā 5 %, Regulas (EK) Nr. 376/2008 48. panta 1. un 4. punktu nepiemēro. Uzskata, ka papildu daudzums ir importēts saskaņā ar minēto licenci.”;

               2)

               regulas 8. pantu groza šādi:

                           a)

                           pirmajā daļā KN kodu “1701 11 10” aizstāj ar “1701 13 10, 1701 14 10”;

                           b)

                           otrajā daļā KN kodu “1701 11 90” aizstāj ar “1701 13 90, 1701 14 90”;

               3)

               regulas 9. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
               “6.   Šajā regulā minētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (9).

         3. pants
   Grozījumi Regulā (EK) Nr. 891/2009
   Regulu (EK) Nr. 891/2009 groza šādi:

               1)

               regulas 13. panta 1. punktā KN kodu “1701 11 90” aizstāj ar “1701 13 90, 1701 14 90”;

               2)

               regulas I pielikuma I daļā KN kodu “1701 11 10” aizstāj ar “1701 13 10 un 1701 14 10”.

         4. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 75/2013 grozīšana
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 75/2013 1. pantā datumu “2015. gada 30. septembrim” aizstāj ar “2017. gada 30. septembrim”.
   5. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 1. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (OV L 176, 30.6.2006., 22. lpp.).

      (3)  Komisijas 2009. gada 10. septembra Regula (EK) Nr. 828/2009, ar ko laikposmam no 2009./2010. tirdzniecības gada līdz 2014./2015. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu cukura produktu importu un rafinēšanu saskaņā ar preferenču nolīgumiem (OV L 240, 11.9.2009., 14. lpp.).

      (4)  Komisijas 2011. gada 27. septembra Regula (ES) Nr. 1006/2011, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 282, 28.10.2011., 1. lpp.).

      (5)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

      (6)  Komisijas 2009. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifu kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.).

      (7)  Komisijas 2009. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 792/2009, ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām (OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.).

      (8)  Komisijas 2013. gada 25. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 75/2013, ar kuru pieļauj atkāpi no Regulas (EK) Nr. 951/2006 attiecībā uz reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļu piemērošanu dažiem cukura nozares produktiem un ar kuru atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012, ar ko nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem 2012./2013. tirdzniecības gadā (OV L 26, 26.1.2013., 19. lpp.).

      (9)  Komisijas 2009. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 792/2009, ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām (OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.).”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1010/2011 ( 2011. gada 12. oktobris ), ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu

text:
               13.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1010/2011
   (2011. gada 12. oktobris),
   ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 7.e pantu saistībā ar 9. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktu tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā paredzēto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots Komisijas noteiktais kvantitatīvais ierobežojums.

               (2)

               Minētie ierobežojumi ir noteikti Komisijas 2011. gada 15. aprīļa Īstenošanas regulā (ES) Nr. 372/2011, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām (3). Šo regulu sāks piemērot tikai no 2012. gada 1. janvāra, tādējādi tikai no šā datuma būs pieejami kvantitatīvie ierobežojumi ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam, kuri piemērojami līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām.

               (3)

               Tāpēc 2011./2012. tirdzniecības gadā tiem daudzumiem, uz kuriem attiecas no 2011. gada 3. oktobra līdz 2011. gada 7. oktobrim iesniegtie pieteikumi, piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients jānosaka 0 % apmērā un jāpārtrauc cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšana. Attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu ir attiecīgi jānoraida visi cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumi, kas iesniegti 2011. gada 10., 11., 12., 13. un 14. oktobrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu eksporta licences par ārpuskvotas cukuru un izoglikozi, par ko pieteikumi iesniegti laikā no 2011. gada 3. oktobra līdz 2011. gada 7. oktobrim, izdod par pieteikumos norādītajiem daudzumiem, kas pareizināti ar piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu 0 %.
   2.   Ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumi, kuri attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu iesniegti 2011. gada 10., 11., 12., 13. un 14. oktobrī, ir jānoraida.
   3.   No 2011. gada 17. oktobra līdz 2011. gada 31. decembrim pārtrauc ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 12. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 102, 16.4.2011., 8. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 695/2011 ( 2011. gada 19. jūlijs ) par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu un importēšanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2011. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

text:
               20.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 189/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 695/2011
   (2011. gada 19. jūlijs)
   par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu un importēšanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2011. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (3) ir atvērtas tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kas minēti importa licenču pieteikumos, kuri 2011. gada jūlija pirmajās septiņās dienās attiecībā uz 1., 2., 4., 6., 7. un 8. grupu iesniegti par apakšperiodu no 2011. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

               (3)

               Daudzumi, kas minēti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri 2011. gada jūlija pirmajās septiņās dienās attiecībā uz 5. grupu iesniegti par apakšperiodu no 2011. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas tiesības var piešķirt, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 attiecībā uz 1., 2., 4., 6., 7. un 8. grupu iesniegti par apakšperiodu no 2011. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2.   Importēšanas tiesību pieteikumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 attiecībā uz 5. grupu iesniegti par apakšperiodu no 2011. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 20. jūlijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.

      PIELIKUMS

                  Grupas Nr.

                  Kārtas Nr.

                  Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2011. līdz 31.12.2011.
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,555327

                  6

                  09.4216

                  0,671918

                  Grupas Nr.

                  Kārtas Nr.

                  Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2011. līdz 31.12.2011.
                  (%)

                  5

                  09.4215

                  1,377411


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 977/2012 ( 2012. gada 23. oktobris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               24.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 294/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 977/2012
   (2012. gada 23. oktobris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 23. oktobrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  32,3

                  MA

                  58,6

                  MK

                  36,4

                  ZZ

                  42,4

                  0707 00 05

                  MK

                  30,8

                  TR

                  122,6

                  ZZ

                  76,7

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  87,6

                  CL

                  85,7

                  TR

                  86,6

                  ZA

                  88,2

                  ZZ

                  87,0

                  0806 10 10

                  BR

                  282,8

                  MK

                  80,9

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  168,6

                  0808 10 80

                  AR

                  216,2

                  CL

                  133,2

                  MK

                  29,8

                  NZ

                  141,2

                  ZA

                  142,9

                  ZZ

                  132,7

                  0808 30 90

                  CN

                  58,8

                  TR

                  112,5

                  ZZ

                  85,7

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 871/2013 ( 2013. gada 2. septembris ), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kas pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, attiecina arī, importējot Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepli, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm

text:
               12.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 243/2

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 871/2013
   (2013. gada 2. septembris),
   ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kas pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, attiecina arī, importējot Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepli, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada decembrī ar Regulu (ES) Nr. 1247/2009 (2) (“pagaidu antidempinga regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu tādas Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes molibdēna stieples importam, kas pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm.

               (2)

               Padome 2010. gada jūnijā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 (3) šim importam noteica galīgo antidempinga maksājumu 64,3 % apmērā. Šie pasākumi turpmāk tiks dēvēti par “spēkā esošajiem pasākumiem”, un izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

               (3)

               2012. gada janvārī pēc izmeklēšanas atbilstīgi pamatregulas 13. pantam, kura bija vērsta pret pasākumu apiešanu, Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 14/2012 (4) attiecināja spēkā esošos pasākumus arī uz attiecīgā ražojuma importu, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi.

         1.2.   Pieprasījums

               (4)

               Komisija 2012. gada novembrī saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti dažu ĶTR izcelsmes molibdēna stiepļu importam, importējot konkrētas ĶTR izcelsmes nedaudz pārveidotas molibdēna stieples, kuras pēc svara satur 97 % vai vairāk, bet mazāk par 99,95 % molibdēna, un piemērot šāda importa reģistrāciju.

               (5)

               Pieprasījumu iesniedza uzņēmums Plansee SE (“Plansee”) – konkrētu molibdēna stiepļu Savienības ražotājs, kas piedalījās sākotnējā izmeklēšanā.

               (6)

               Pieprasījumā bija pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka konkrētu ĶTR izcelsmes molibdēna stiepļu importam noteiktie antidempinga pasākumi tiek apieti, importējot konkrētas ĶTR izcelsmes nedaudz pārveidotas molibdēna stieples, kuras pēc svara satur 97 % vai vairāk, bet mazāk par 99,95 % molibdēna.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (7)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 4. punktam, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1236/2012 (5) (“izmeklēšanas sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu attiecībā uz to antidempinga pasākumu apiešanu, kas noteikti konkrētu ĶTR izcelsmes molibdēna stiepļu importam, kā arī uzdeva muitas dienestiem no 2012. gada 21. decembra reģistrēt tādas ĶTR izcelsmes molibdēna stieples importu Savienībā, kura pēc svara satur 97 % vai vairāk, bet mazāk nekā 99,95 % molibdēna, kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm un kura patlaban tiek klasificēta ar KN kodu ex 8102 96 00 (Taric kods 8102960030).

         1.4.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

               (8)

               Attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā, t. i., molibdēna stieples, kuru molibdēna saturs pēc svara ir vismaz 99,95 % un maksimālais šķērsgriezuma izmērs pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm (“tīrs molibdēns”); šā ražojuma izcelsme ir ĶTR, un patlaban to klasificē ar KN kodu ex 8102 96 00.

               (9)

               Izmeklējamais ražojums, t. i., ražojums, ar kuru saskaņā ar apgalvojumu notiek pasākumu apiešana, ir tāds pats, kā definēts 7. apsvērumā, – ĶTR izcelsmes ražojums, kas pēc svara satur 97 % vai vairāk, bet mazāk nekā 99,95 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm.

         1.5.   Izmeklēšana un personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (10)

               Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja ĶTR iestādes un nosūtīja anketas attiecīgajiem zināmajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski pieteikties, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā varētu piemērot pamatregulas 18. pantu un ka konstatējumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

               (11)

               Divi ražotāji eksportētāji iesniedza Komisijai atbildi uz anketas jautājumiem. Viens no šiem uzņēmumiem, kas sadarbojās arī sākotnējā izmeklēšanā, patiešām ir izmeklējamā ražojuma ražotājs eksportētājs. Otrs uzņēmums neziņoja par izmeklējamā ražojuma pārdošanu. Tāpēc tā sniegto informāciju neņēma vērā.

               (12)

               Četri importētāji iesniedza Komisijai atbildi uz anketas jautājumiem. Viens no tiem neziņoja par izmeklējamā ražojuma importu, un izrādījās, ka tas ir molibdēna stieples lietotājs.

               (13)

               Komisija veica izmeklēšanu uz vietas Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, divās ražotnēs:

                           —

                              Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, No 88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, ĶTR (“JDC”),

                           —

                              Jinduicheng GuangMing Co., Ltd, No 104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, ĶTR,

                     kā arī šāda Savienības importētāja telpās:

                           —

                              GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, 57629 Luckenbach, Vācija (“GTV”).

               (14)

               Atlikušie trīs importētāji netika apmeklēti, taču to iesniegtā informācija izmeklēšanas gaitā tika pienācīgi izskatīta.

         1.6.   Izmeklēšanas periods un atsauces periods

               (15)

               Izmeklēšanas periods (“IP”) ar mērķi noteikt tirdzniecības modeļa iespējamas pārmaiņas bija no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. septembrim. Atsauces periods (“AP”) ar mērķi izmeklēt, vai imports tiek veikts par cenām, kas ir zem kaitējumu neradošās cenas, kura tika noteikta izmeklēšanā, kā rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un noteikt dempinga esību bija no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (16)

               Lai saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu novērtētu pasākumu iespējamo apiešanu, tika secīgi analizēti šādi elementi:

                           1)

                           ĶTR un Savienības savstarpējās tirdzniecības modeļa pārmaiņas;

                           2)

                           vai šīs pārmaiņas izraisījusi prakse, process vai darbs un tām nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska pamatojuma kā vien maksājuma uzlikšana;

                           3)

                           vai ir pierādījumi par kaitējumu vai par to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzuma ziņā;

                           4)

                           vai vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem ir pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam iepriekš noteiktajām normālajām vērtībām.

         2.2.   Nelielas izmaiņas un pamatīpašības

               (17)

               Izmeklēšana apliecināja, ka izmeklējamais ražojums ir stieple, kas ražota no molibdēna (99,6–99,7 %) un parasti no lantāna (La) (0,25–0,35 %). Šajā sakausējumā ir arī citi ķīmiskie elementi, un tas pazīstams kā “molibdēns ar piedevām” jeb “MoLa”, jeb “ML”. Gan attiecīgo ražojumu, gan izmeklējamo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodu 8102 96 00. Kā paskaidrots iepriekš, izmeklēšanā netika atklātas nekādas atšķirības izmeklējamā ražojuma un attiecīgā ražojuma ražošanas procesā, izņemot nelielas procentuālās daļas lantāna pievienošanu tīram molibdēnam piedevu piemaisīšanas posmā. Turklāt ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apstiprināja, ka izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas ir vienādas ar attiecīgā ražojuma izmaksām. Tas nozīmē, ka ražotājam eksportētājam nav cita ekonomiskā ieguvuma no izmeklējamā ražojuma ražošanas kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem pasākumiem. Tāpat tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma lietotāji pēc pagaidu pasākumu ieviešanas ir izvēlējušies izmeklējamo ražojumu, kas nozīmē, ka lietotājiem nav nekādas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu.

               (18)

               Kā norādīts pagaidu antidempinga regulas 15. apsvērumā, attiecīgo ražojumu galvenokārt izmanto kā pārklājumu autodetaļu ražošanā (piemēram, pārnesumkārbām), lidaparātu detaļu ražošanā vai elektrības kontaktos. Visvairāk tirgotie attiecīgā ražojuma diametri ir 2,31 mm un 3,17 mm, ko izmanto pārklājuma veidošanai ar termiskās izsmidzināšanas metodi (flame or arc spraying).

               (19)

               Trīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmeklējamajam ražojumam un attiecīgajam ražojumam ir atšķirīgas pamatīpašības. Pēc divu šo ieinteresēto personu pieprasījuma 2013. gada aprīlī notika GTV, JDC un Plansee vienlaicīga izklausīšana, kuru vadīja uzklausīšanas amatpersona. Kā sīkāk aprakstīts turpmāk, uzklausīšanā galvenā uzmanība tika pievērsta iespējamām tehniskajām atšķirībām starp attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu, kā arī ekonomiskajam pamatojumam izmeklējamā ražojuma importēšanai Savienībā.

               (20)

                  GTV un JDC gan uzklausīšanā, gan arī rakstiski apgalvoja, ka izmeklējamajam ražojumam ir atšķirīgas fizikālās pamatīpašības, kuras ievērojami atšķiras no attiecīgā ražojuma pamatīpašībām. Konkrētāk, minētās personas apgalvoja, ka salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu ir īpaši uzlabots izmeklējamā ražojuma elastīgums, proti, iespēja materiālu izstiept gareniski līdz nelielam diametram, tam nesaplīstot vilkšanas spēka iespaidā, stiepšanas parametri un pārklājuma īpašības.

               (21)

               Pamatojot šo apgalvojumu, abas ieinteresētās personas iesniedza virkni rakstu un pētījumu, kuru mērķis bija parādīt, ka molibdēna un lantāna sakausēšanas rezultātā ražojums ir izturīgāks pret vieglu pārtrūkšanu un tam ir labāki stiepšanas parametri nekā attiecīgajam ražojumam. Šīs personas apgalvoja arī, ka Plansee tīmekļa vietnē publicētā informācija apliecina, ka izmeklējamajam ražojumam ir uzlabotas īpašības salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu.

               (22)

               Saistībā ar ražojuma īpašībām, lai novērtētu, vai izmeklējamā ražojuma un attiecīgā ražojuma pamatīpašības atšķiras, Plansee ierosināja pilnvarot neatkarīgu iestādi salīdzināt izmeklējamo ražojumu un attiecīgo ražojumu.

               (23)

               Pēc uzklausīšanas šis lūgums tika izvērtēts, ņemot vērā izmeklēšanā savāktos pierādījumus, jo īpaši pirkuma pasūtījumus, ko importētāji nosūtījuši ražotājam eksportētājam, ražotāja eksportētāja sniegtos paskaidrojumus par ražošanas procesu, īpašību sertifikātos minēto ķīmisko sastāvu un stiepes izturīguma parametrus, ražotāja eksportētāja izsniegtos rēķinus un to, ka nevienam klientam nav nosūtīta nekāda komerciāla informācija par izmeklējamā ražojuma uzlabotajām īpašībām salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu. Visa informācija apliecināja, ka klienti nepieprasa labākus ražojuma parametrus un izmeklējamā ražojuma ražotājs tos arī nenodrošina. Tādēļ tika secināts, ka eksperta viedoklis nav nepieciešams. Tāpēc šis lūgums tika noraidīts.

               (24)

               Attiecībā uz šo aspektu izmeklēšanā apstiprinājās, ka 20. apsvērumā minētās uzlabotās īpašības ir atkarīgas no lantāna daudzuma un no tā, vai tiek izmantoti optimizēti ražošanas procesi. Tomēr ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, nepierādīja, ka tas būtu ieviesis optimizētus ražošanas procesus, lai ražotu izmeklējamo ražojumu, kuru IP laikā eksportēja uz Savienību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots.

               (25)

               Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka izmeklējamajam ražojumam ir labākas pārklājuma īpašības. Tomēr tā nesniedza pietiekamus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots.

               (26)

               Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ir uzlabota izmeklējamā ražojuma izturība pret plīšanu. Tas nozīmē, ka stieple nekad nelūst, kad to atritina smidzinātājā. Tomēr, kad šīm personām tika lūgts sniegt pamatojošus dokumentus, tās tos nesniedza. Tā kā netika saņemti pierādījumi, šis apgalvojums netika ņemts vērā.

               (27)

               Ievērojot iepriekš minēto, tika secināts, ka izmeklējamā ražojuma īpašības neatšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām.

               (28)

               Turklāt pārbaudes apmeklējumos savāktie pierādījumi liecina, ka lietotāji/importētāji, veicot pasūtījumus, īpaši nepieprasīja ražojumu ar šķietami labākajām fizikālajām īpašībām, kā aprakstīts iepriekš 20. apsvērumā. Neviens no tiem nepieprasīja konkrētu lantāna saturu ražojumā, taču pieprasīja vismaz 99 % tīra molibdēna. Tikai viens klients pieprasīja īpašas fizikālās īpašības attiecībā uz stiepšanas parametriem. Šajā gadījumā ražotājs eksportētājs testēja šos parametrus un izsniedza šim klientam kvalitātes sertifikātus. Tā kā šie sertifikāti tika izsniegti arī par attiecīgo ražojumu, bija iespējams salīdzināt abus ražojumus attiecībā uz šiem parametriem. Salīdzinājums liecināja, ka abiem ražojumiem stiepšanas prasības bija vienādas.

               (29)

               Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka ražotājs eksportētājs neinformēja tirgu un tā klientus par šķietamajām priekšrocībām, kādas izmeklējamajam ražojumam būtu pār attiecīgo ražojumu, un nepārdeva nedaudz pārveidotās MoLa stieples kā jaunu vai atšķirīgu ražojumu.

               (30)

               Pamatojoties uz Plansee 1996. gada janvārī reģistrētu patentu, kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka izmeklējamais ražojums un attiecīgais ražojums ir dažādi ražojumi. Analizējot šo apgalvojumu, tika konstatēts, ka patents neattiecas uz izmeklējamo ražojumu, bet gan uz molibdēna sakausējuma izmantošanu kā vadītāju strāvas pievadei lampās, elektronu lampās un līdzīgos izstrādājumos. Turklāt šā ražojuma veida diametrs ir mazāks nekā izmeklējamā ražojuma definētais diametrs. Tāpat, kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, šķietami uzlabotās MoLa īpašības salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu ir atkarīgas no optimizēta ražošanas procesa izmantošanas. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.

               (31)

               Tādēļ jāsecina, ka no klienta viedokļa attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums ir ļoti līdzīgi.

               (32)

               Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Plansee tīmekļa vietnē publicētie piedāvājumi liecina, ka šis uzņēmums piedāvā izmeklējamo ražojumu ne tikai termiskās izsmidzināšanas jomā, bet arī virknē citu jomu (piemēram, lampu sastāvdaļas, stiepļu griešana). Tomēr Plansee norādīja, ka tā tīmekļa vietnē publicētā komerciālā informācija norāda ražojuma diametrus, kādus tas var piegādāt. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka Plansee pārdošanas apjoms citās jomās ir ļoti neliels (t. i., pēc daudzuma mazāk nekā 2 % salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu) un ka ir tikuši izmantoti optimizēti ražošanas procesi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (33)

               Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Plansee jau ražoja izmeklējamo ražojumu, kad tas iesniedza sūdzību, kuras rezultātā tika sākta sākotnējā izmeklēšana, un, tā kā Plansee uzskata, ka izmeklējamā ražojuma un attiecīgā ražojuma pamatīpašības ir vienādas, izmeklējamais ražojums būtu bijis jāiekļauj sākotnējā izmeklēšanā. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 32. apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka šī konkrētā MoLa stieple atšķiras no izmeklējamā ražojuma. Ražojuma diametrs parasti ir zem 1 mm, un to galvenokārt izmanto apgaismošanas nozarē. Turklāt, kā aprakstīts 1. tabulā, izmeklējamā ražojuma imports sākās tikai pēc tam, kad tika noteikti pagaidu pasākumi attiecīgajam ražojumam. Tādējādi, tā kā sākotnējās izmeklēšanas IP laikā imports nenotika, šo ražojumu iekļaut ražojumu klāstā nebija iemesla. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots.

               (34)

               Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražojumu klāsta paplašināšana no 99,95 % līdz 97 % aptvers visu veidu molibdēna sakausējumus un tādējādi šie ražojumi vairs nebūs pieejami Savienības tirgū (piemēram, atkārtotas izvilkšanas tirgū). Pirmkārt, šī persona nesniedza nekādus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Otrkārt, izmeklēšana apliecināja, ka IP laikā tikai viens ražotājs eksportētājs uz Savienību eksportēja MoLa un nekādus citus sakausējumus, uz kuriem varētu attiekties izmeklējamā ražojuma definīcija. Treškārt, izmeklēšana apliecināja, ka molibdēna sakausējumu atkārtotas izvilkšanas un pārdošanas tirgus Savienībā ir ļoti neliels. Visbeidzot, pasākumu noteikšana nenozīmē, ka izmeklējamā ražojuma imports nebūs iespējams. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

               (35)

               Par to, vai 19. apsvērumā minētās izmaiņas ir mainījušas attiecīgā ražojuma pamatīpašības, ieinteresēto personu, kuras sadarbojās, sniegtā informācija, kas analizēta 24. līdz 34. apsvērumā, liecina, ka izmeklējamā ražojuma fizikālās pamatīpašības un lietojums ir tāds pats kā attiecīgajam ražojumam.

               (36)

               Tādējādi tika konstatēts, ka starp izmeklējamo ražojumu un attiecīgo ražojumu nav būtisku fizikālo īpašību atšķirību. Tādēļ tika secināts, ka izmeklējamais ražojums ir uzskatāms par līdzīgu ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               (37)

               Tas liek secināt, ka izmeklējamais ražojums ir tikai nedaudz pārveidots salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu un tiek importēts tikai ar tādu ekonomisko pamatojumu, lai apietu spēkā esošos antidempinga maksājumus.

         2.3.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

   2.3.1.   Molibdēna stiepļu imports uz Savienību

               (38)

               No Eurostat datiem nebija iespējams tieši iegūt informāciju par importu Savienībā, jo KN kods, ar kādu izmeklējamais ražojums tiek deklarēts, ietver arī citus ražojumus. Tādēļ, tā kā nav pieejama konkrēta izmeklējamā ražojuma importa statistika, Eurostat dati tika pielāgoti atbilstīgi pieprasījumā ierosinātajai metodei. Tādējādi izmeklējamā ražojuma importa apjoms Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz aplēsēm par molibdēna stiepļu patēriņu Savienībā, to koriģējot ar kopējo Savienības attiecīgā ražojuma ražošanas apjomu. Šī metode tika atzīta par uzticamu, lai iegūtu datus, kas saistīti ar izmeklējamo ražojumu.

               (39)

               Kā minēts 11. apsvērumā, ar izmeklēšanu sadarbojās tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs. Tomēr, salīdzinot šā ražotāja eksportētāja sniegto informāciju ar iepriekšējā apsvērumā minētajiem koriģētajiem Eurostat datiem, tika konstatēts, ka šis uzņēmums ir nodrošinājis lielāko daļu izmeklējamā ražojuma importa Savienībā IP laikā, tādēļ tas tika uzskatīts par reprezentatīvu saistībā ar molibdēna stiepļu kopējo importu Savienībā.

               (40)

               Kā parādīts turpmākajā tabulā, attiecīgā ražojuma imports Savienībā pilnīgi beidzās pēc galīgo pasākumu ieviešanas 2010. gada jūnijā un tūlīt tika aizstāts ar izmeklējamā ražojuma importu.

                  1.   tabula

                  ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma un izmeklējamā ražojuma importa attīstība

                           Imports ES

                           2008

                           2009

                           1.1.2010. (7)-16.6.2010.

                           17.6.2010. (8)-31.12.2010.

                           2010

                           2011

                           AP (9)

                           Kopējais imports (tonnās, indeksēts) (6)

                           100

                           31

                           10

                           17

                           27

                           128

                           99

                           Kopējais imports (%)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Attiecīgais ražojums (%)

                           100

                           100

                           20

                           0

                           7

                           0

                           0

                           Izmeklējamais ražojums (%)

                           0

                           0

                           80

                           100

                           93

                           100

                           100

                                          Avots:

                                       JDC sniegtā informācija.

               (41)

               Izmeklēšana apliecināja, ka personas, kas pirka izmeklējamo ražojumu pēc pagaidu maksājuma noteikšanas, pirka attiecīgo ražojumu pirms pasākumu noteikšanas. Šīs personas nopirka 99,8 % no izmeklējamā ražojuma kopējā daudzuma AP laikā.

               (42)

               Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jau 2007. gadā tās tika sākušas projektu ar mērķi izstrādāt izmeklējamo ražojumu ĶTR un ka tādējādi izmeklējamā ražojuma eksports nav saistīts ar pasākumu noteikšanu attiecīgajam ražojumam. Tomēr izmeklēšana neapliecināja, ka šāds projekts patiešām būtu eksistējis. Analīzei tika iesniegts viens e-pasts, vienas telefonkonferences protokols un izmeklējamā ražojuma parauga eksports. Turklāt šā projekta rezultātā nenotika izmeklējamā ražojuma pārdošana uz Savienību līdz tam laikam, kamēr tika noteikti pagaidu pasākumi attiecīgajam ražojumam, proti, līdz 2010. gada oktobrim. Tomēr tas, ka šāds projekts šķietami būtu aizsākts 2007. gadā, nemaina konstatējumu, ka attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums ir līdzīgi. Paliek spēkā arī izmeklēšanā gūtais secinājums, ka izmeklējamā ražojuma eksportam nebija cita ekonomiskā pamatojuma kā tikai pasākumu noteikšana attiecīgajam ražojumam.

               (43)

               Tāpat izmeklēšana apliecināja, ka nenotika nekāda izmeklējamā ražojuma pārdošana uz valstīm ārpus Savienības un ka IP laikā Ķīnas tirgū tika pārdots tikai neliels daudzums, kā norādīts 2. tabulā.

                  2.   tabula

                  Izmeklējamā ražojuma tirgus

                           2008

                           2009

                           1.1.2010.-16.6.2010.

                           17.6.2010.-31.12.2010.

                           2010

                           2011

                           1.10.2011.-30.9.2012.

                           Kopējais apgrozījums (indeksēts) (10)

                           100

                           96

                           863

                           1 529

                           2 392

                           11 168

                           8 123

                           Kopējais apgrozījums (%)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Pārdošana iekšzemes tirgū (ĶTR) (%)

                           100

                           100

                           5

                           4

                           4,2

                           0,4

                           2

                           Pārdošana ES (%)

                           0

                           0

                           95

                           96

                           95,8

                           99,6

                           98

                           Pārdošana citās valstīs (%)

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                                          Avots:

                                       JDC sniegtā informācija.

               (44)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums tiek noraidīts.

         2.3.2.   Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām

               (45)

               Kopējais izmeklējamā ražojuma eksporta pieaugums no ĶTR uz Savienību pēc pagaidu un galīgo pasākumu noteikšanas un vienlaicīgais attiecīgā ražojuma importa samazinājums ir ĶTR un Savienības savstarpējās tirdzniecības modeļa pārmaiņas.

         2.4.   Apiešanas veids un nepietiekams iemesls vai ekonomisks pamatojums

               (46)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka tirdzniecības modeļa pārmaiņas izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama iemesla vai ekonomiska pamatojuma.

               (47)

               Kā minēts 45. apsvērumā, tika secināts, ka ir notikušas tirdzniecības modeļa pārmaiņas.

               (48)

               Kā minēts 28. un 29. apsvērumā, tika secināts, ka ne ražotājs eksportētājs, ne importētājs neinformēja tirgu un savus klientus par šķietamajām priekšrocībām, kādas izmeklējamajam ražojumam būtu pār attiecīgo ražojumu, un nepārdeva izmeklējamo ražojumu kā jaunu vai atšķirīgu ražojumu.

               (49)

               Turklāt gan attiecīgais ražojums, gan izmeklējamais ražojums tiek galvenokārt izmantots kā izsmidzināšanas stieple autobūvē, un abu ražojumu galalietotāji ir vieni un tie paši.

               (50)

               Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka izmeklējamais ražojums sniedz ievērojamus uzlabojumus, to izmantojot kā izsmidzināšanas stiepli. Šie uzlabojumi ietekmē pārklāšanas ierīču produktivitāti, samazinot ražošanas pārtraukumu iespējamību, kas saistīta ar stieples vieglu pārtrūkšanu. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka šī persona nedz pārdeva izmeklējamo ražojumu, nedz arī informēja savus klientus par šķietami atšķirīgajām tehniskajām īpašībām vai par uzlabojumiem, ko sniedz izmeklējamais ražojums. Turklāt klienti īpaši nepieprasīja uzlabojumus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots.

               (51)

               Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka kāds lietotājs ir pārgājis uz izmeklējamā ražojuma izmantošanu, jo attiecīgais ražojums uzrādījis tehniskas problēmas. Tomēr, kad šai personai tika lūgts sniegt pamatojošus dokumentus, tā tos nesniedza. Tā kā netika saņemti pierādījumi, šis apgalvojums netika ņemts vērā.

               (52)

                  GTV apgalvoja, ka izsmidzināšanas pārklāšanā izmantotais MoLa nodrošina labākus rezultātus, ņemot vērā pārklājuma mikrocietību. Tas ļauj nodrošināt neizdilšanu, detaļas virsmai rīvējoties pret citu. Šī ieinteresētā persona iesniedza neatkarīgā laboratorijā veikta testa rezultātus, kas apliecina, ka mikrocietību iespējams uzlabot, izmantojot MoLa. Tomēr neatkarīgās laboratorijas izmantotā metode negarantēja iznākumu, jo tests tika veikts tikai vienai stieples partijai, lai gan šī persona apgalvoja, ka turpmākos testos būtu jāaptver virkne partiju. Turklāt netika analizēts testētā parauga ķīmiskais sastāvs, kas nozīmē to, ka nav nekādas garantijas, ka analizētā partija patiešām bija izmeklējamais ražojums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots.

               (53)

               Izmeklēšanā netika konstatēts, ka izmeklējamā ražojuma importam būtu cits iemesls vai ekonomisks pamatojums kā vien izvairīšanās no spēkā esošā maksājuma.

               (54)

               Tādēļ tiek secināts – tā kā nav cita pietiekama iemesla vai ekonomiska pamatojuma pamatregulas 13. panta 1. punkta otrā teikuma nozīmē, ĶTR un Savienības savstarpējās tirdzniecības modeļa pārmaiņas ir radušās spēkā esošo pasākumu piemērošanas dēļ.

         2.5.   Maksājuma korektīvās ietekmes vājināšana līdzīgā ražojuma cenu un/vai daudzuma ziņā

               (55)

               Lai novērtētu, vai izmeklējamā ražojuma imports cenu un daudzuma ziņā vājināja spēkā esošo pasākumu korektīvo ietekmi, tika izmantoti dati, kurus, kā aprakstīts 39. apsvērumā, sniedza viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

               (56)

               ĶTR izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa pieaugums pēc pagaidu pasākumu ieviešanas bija ievērojams daudzuma ziņā. Importa apjoms Savienībā no ĶTR AP laikā bija tāds pats kā ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports Savienībā 2008. gadā, proti, pirms pasākumu piemērošanas.

               (57)

               Salīdzinot kaitējuma novēršanas līmeni, kas bija noteikts sākotnējā regulā, un vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts ievērojams cenas samazinājums. Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme ir mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā.

         2.6.   Pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam iepriekš noteikto normālo vērtību

               (58)

               Izmeklējamā ražojuma eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kuru sniedza ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

               (59)

               Tika konstatēts, ka šīs eksporta cenas ir nedaudz zemākas nekā attiecīgā ražojuma eksporta cenas, kas bija noteiktas iepriekš sākotnējā izmeklēšanā. Divas ieinteresētās personas apstiprināja, ka nav gandrīz nekādas cenu starpības starp attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu.

               (60)

               Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika uzskatīts par lietderīgu salīdzināt iepriekš sākotnējā izmeklēšanā noteikto normālo vērtību ar izmeklējamā ražojuma eksporta cenu.

               (61)

               Kā minēts pagaidu regulas 24. un 25. apsvērumā, par piemērotu analogo tirgus ekonomikas valsti tika uzskatītas Amerikas Savienotās Valstis. Tiek atgādināts – tā kā analogās valsts ražotājs bija pārdevis tikai nelielu apjomu ASV iekšzemes tirgū, tika uzskatīts par nepamatotu izmantot šos ASV iekšzemes pārdošanas datus, lai noteiktu vai aprēķinātu normālo vērtību. Tādēļ normālo vērtību ĶTR noteica, pamatojoties uz ASV cenām, eksportējot uz citām trešām valstīm, tostarp uz Savienību.

               (62)

               Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka sākotnējā izmeklēšanā noteiktā normālā vērtība būtu jākoriģē, jo molibdēna cena, kas ir būtiski svarīgs faktors, nosakot cenu gan attiecīgajam ražojumam, gan izmeklējamajam ražojumam, šīs izmeklēšanas AP ievērojami kritās. Kā minēts iepriekš 61. apsvērumā, sākotnējā izmeklēšanā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām, ko eksportējot pieprasīja ASV esošs ražotājs, nevis pamatojoties uz tā izmaksām. Tādēļ korekcija saistībā ar izmaksām šajā gadījumā nešķiet lietderīga. Galvenā izejmateriāla cenas ievērojamā samazināšanās vēl skaidrāk apliecina, ka šajā gadījumā attiecīgās normālās vērtības noteikšanai būtu jāizmanto cenu elementi.

               (63)

               Normālās vērtības korekcija tādēļ tika veikta, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma cenu izmaiņām. Tā kā ASV ražotājs pārtrauca darbību un nebija pieejama nekāda informācija par analogo valsti, korekciju aprēķināja, pamatojoties uz Plansee paziņotajām cenām sākotnējā izmeklēšanā un AP. Tā rezultātā normālā vērtība samazinājās aptuveni par 20 %, salīdzinot ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto.

               (64)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā izmeklēšanā noteikto koriģēto vidējo svērto normālo vērtību ar šīs izmeklēšanas AP noteiktajām izmeklējamā ražojuma vidējām svērtajām eksporta cenām procentos no neto cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.

               (65)

               Salīdzinot koriģēto vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings.

         3.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

               (66)

               Viens ĶTR uzņēmums saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamajiem plašāk attiecinātajiem pasākumiem un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

               (67)

               Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka šis ražotājs ir nodarbojies ar spēkā esošo pasākumu apiešanu. Tādēļ tika secināts, ka šis pieprasījums jānoraida.

         4.   PASĀKUMI

               (68)

               Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, tika secināts, ka ĶTR izcelsmes molibdēna stiepļu importam noteiktais galīgais antidempinga maksājums tiek apiets, importējot konkrētas nedaudz pārveidotas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples.

               (69)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāattiecina arī uz izmeklējamā ražojuma importu.

               (70)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kur noteikts, ka plašāk attiecinātos pasākumus piemēro reģistrētam importam no tā reģistrācijas dienas, antidempinga maksājums būtu jāiekasē par visu tādu molibdēna stiepļu importu Savienībā, kuras pēc svara satur 97 % vai vairāk, bet mazāk nekā 99,95 % molibdēna, kuru maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm un kuras patlaban tiek klasificētas ar KN kodu ex 8102 96 00 (Taric kods 8102960030), kas nonācis Savienībā atbilstīgi reģistrācijai, kura noteikta ar izmeklēšanas sākšanas regulu.

         5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (71)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekšminēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika izskatītas. Neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu konstatējumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo galīgais antidempinga maksājums, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kas pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, tiek attiecināts arī uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importu Savienībā, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna, kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm un kura patlaban tiek klasificēta ar KN kodu ex 8102 96 00 (Taric kods 8102960030).
   2. pants
   Maksājumu iekasē par tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importu Savienībā, kas reģistrēts saskaņā ar 2. pantu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1236/2012 un 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009, kura pēc svara satur 97 % vai vairāk, bet mazāk nekā 99,95 % molibdēna, kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm un kura patlaban tiek klasificēta ar KN kodu ex 8102 96 00 (Taric kods 8102960030).
   3. pants
   Muitas iestādēm ar šo tiek uzdots pārtraukt importa reģistrāciju, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2012 2. pantu.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 2. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1247/2009 (2009. gada 17. decembris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam (OV L 336, 18.12.2009., 16. lpp.).

      (3)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 511/2010 (2010. gada 14. jūnijs), ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam (OV L 150, 16.6.2010., 17. lpp.).

      (4)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 14/2012 (2012. gada 9. janvāris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam, piemēro arī dažu molibdēna stiepļu importam, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kuru nosūta no Šveices (OV L 8, 12.1.2012., 22. lpp.).

      (5)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1236/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko sāk izmeklēšanu par to antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 noteikti dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam, importējot dažas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nedaudz mainītas molibdēna stieples, kuras svara izteiksmē satur 97 % vai vairāk, bet mazāk par 99,95 % molibdēna, un ar ko uz šādu importu attiecina reģistrāciju (OV L 350, 20.12.2012., 51. lpp.).

      (6)  Indeksēts atbilstīgi svaram kg, ko paziņojis ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās (t. i., 2008 = 100). Atsauce uz 39. apsvērumu. Imports = attiecīgais ražojums + izmeklējamais ražojums.

      (7)  Laika periods, kas atbilst pagaidu pasākumu ieviešanai.

      (8)  Laika periods, kas atbilst galīgo pasākumu ieviešanai.

      (9)  AP = atsauces periods no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim.

                  Avots:

               JDC sniegtā informācija.

      (10)  Metode, kā aprakstīts 1. tabulā.

                  Avots:

               JDC sniegtā informācija.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 872/2013 ( 2013. gada 9. septembris ), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Salame Brianza (ACVN))

text:
               12.9.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 243/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 872/2013
   (2013. gada 9. septembris),
   ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Salame Brianza (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Salame Brianza, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

               (2)

               Minētā pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot informāciju par ražošanas metodi, marķējumu un spēkā esošo noteikumu pielāgošanu, jo īpaši saistībā ar pārbaudēm.

               (3)

               Komisija ir izvērtējusi attiecīgo grozījumu un nolēmusi, ka tas ir pamatots. Minētais grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas izpratnē tiek uzskatīts par maznozīmīgu, tādēļ Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Aizsargāta cilmes vietas nosaukuma Salame Brianza specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.
   2. pants
   Šīs regulas II pielikumā sniegts konsolidēts vienotais dokuments, kurā izklāstīti specifikācijas galvenie elementi.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 9. septembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

      I PIELIKUMS
      Produkta ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Salame Brianza specifikāciju groza šādi:

                  —

                     Ražošanas metode

                  Specifikācijas 4. pantā, kas attiecas uz ACVN Salame Brianza ražošanas metodi, tika grozīts 2. punkts attiecībā uz šā produkta malšanu. Pašreizējā specifikācijā ir norādīts, ka salami, kura svars nepārsniedz 300 g, jāmaļ gaļasmašīnā, kuras sieta caurumu diametrs ir 4–4,5 mm (smalks malums), savukārt salami, kura svars pārsniedz 300 g, jāmaļ gaļasmašīnā, kuras sieta caurumu diametrs ir 7–8 mm (rupjš malums), līdz ar to Salame Brianza malums tiek sasaistīts ar tā svaru.
                  Patiesībā starp salami svaru un malumu nav nekādas saistības. Līdz ar to šī sasaiste no grozītās specifikācijas tika izņemta, atstājot vienīgi tos kritērijus, kuri tika noteikti gaļasmašīnas sietu caurumu diametram.
                  Pamatojoties uz turpmāk minētajiem trim faktoriem, specifikācijas 5. pantā, kas attiecas uz produkta nogatavināšanu, tika atjaunināta tabula, kurā norādīti minimālie ACVN Salami Brianza nogatavināšanas periodi.
                  Pirmkārt, pašreizējā specifikācijā nogatavināšanas laika vienība ir nedēļas, kas jaunajā specifikācijā tika nomainīta uz dienām, tādējādi skaidrāk un precīzāk norādot nepieciešamo laikposmu.
                  Otrkārt, ņemot vērā pašreizējās specifikācijas 8. pantā izklāstītās tirdzniecības metodes, jaunajā specifikācijā tika pievienoti arī skaidri noteikti minimālie nogatavināšanas periodi attiecībā uz vakuumā iepakotu salami vai tādu, kas iepakots aizsargatmosfērā vai mikroporu plastmasas plēvē, jo tādā gadījumā nogatavināšanas periodi atšķiras no neiepakota salami nogatavināšanas periodiem. Jaunajā tabulā neliela un iepakota salami gabala (šajā gadījumā līdz 55 mm diametrā) nogatavināšanas periodi ir mazliet garāki nekā tādam, ko tirgo neiepakotu, jo iepakots salami vairs nevar žāvēties dabīgā veidā.
                  Treškārt, ir palielinājies tirgū laisto Salame Brianza izmēru klāsts – tos papildina lielāka izmēra salami, kurus iepriekš nevarēja iegādāties, jo to neatļāva tirgū pieejamo apvalku ierobežotie izmēri. Tā kā Salame Brianza nogatavināšanas periods, tostarp arī žāvēšana, ir atkarīgs no salami diametra, ir pilnīgi skaidrs, ka šajā specifikācijā ietvertais plašākais diametru klāsts nozīmē atšķirīgākus un ilgākus nogatavināšanas periodus.

                  —

                     Marķējums

                  Specifikācijas 8. pantā tika pievienots ACVN Salame Brianza logotips; agrāk tas bija iekļauts kā pielikums un nekad netika aprakstīts un izmantots. Tādēļ 8. pantā ir pievienots pašreizējais ACVN logotips kopā ar krāsu specifikāciju.

                  —

                     Pārbaudes – noteikumu pielāgojumi

                  Tika aktualizēts specifikācijas 7. pants, kas attiecas uz pārbaudēm, jo ar to ACVN aizsardzības iestādei tika piešķirtas pilnvaras, kuras nebija likumīgas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 10. un 11. pantu, kas nosaka, ka tāda veida pārbaudes jāveic neatkarīgai trešai personai.
                  Visbeidzot, akronīms DOC, ko Itālijā lietoja vēl pirms Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 (2) pieņemšanas, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem specifikācijas 1. un 8. panta 1. un 3. punktā tika aizvietots ar DOP (“ACVN”).

         (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

         (2)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp.

      II PIELIKUMS

         VIENOTAIS KONSOLIDĒTAIS DOKUMENTS

      Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

         SALAME BRIANZA

      EK Nr. IT-PDO-0217-0326-21.02.2008.

         AĢIN ( ) ACVN ( X )

      1.   Nosaukums

      Salame Brianza
      2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

      Itālija
      3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

      3.1.   Produkta veids

                  1.2. grupa.

                  Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

            3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

      Kad ACVN produktu Salame Brianza nodod patēriņam, tam ir cilindriska forma un cieta konsistence, nav elastīguma.
      Griezuma vieta ir cieta un viendabīga, speķa gabaliņi nav sasmakuši; šķēlēs nav redzami skrimšļi, un tām ir viendabīga rubīnsarkana krāsa. Tam ir izsmalcināts un īpašs aromāts, un tā garša ir ļoti maiga un izsmalcināta, nekad nav jūtams skābums.
      Turklāt, kad ACVN Salame Brianza nodod patēriņam, tam ir šādas ķīmiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības:

                  —

                  kopējais proteīnu saturs: ne mazāk kā 23 %,

                  —

                  kolagēna un proteīnu attiecība: ne vairāk kā 0,10,

                  —

                  ūdens un proteīnu attiecība: ne vairāk kā 2,00,

                  —

                  tauku un proteīnu attiecība: ne vairāk kā 1,5,

                  —

                  pH līmenis: vismaz 5,3.

            Attiecībā uz mikrobioloģisko aspektu mezofilu mikroorganismu saturs šajā produktā ir > 1 × 10 koloniju veidojošu vienību gramā, īpaši lactobacillus un coccus.
      3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

      ACVN Salame Brianza gatavo no cūkgaļas, izmantojot ar atbilstīgu metodi atkaulotu un notīrītu cūkas pleca daļu, izcirtņu atgriezumus un maltu šķiņķi, krūts un/vai kakla daļu bez mīkstajiem taukaudiem, kam pievienots sāls un sasmalcināti un/vai malti pipari.
      Ir atļauts izmantot arī šādus produktus: vīnu, cukuru un/vai dekstrozi, un/vai fruktozi, un/vai laktozi, ieraugus, nātriju un/vai kālija nitrātu (maksimālā deva: 195 miljonās daļas), nātriju un/vai kālija nitrītu (maksimālā deva: 95 miljonās daļas), askorbīnskābi un tās nātrija sāli, un pavisam nelielu daudzumu ķiploku.
      3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

      Attiecībā uz lopbarības izmantošanu un sastāvu ir jāievēro precīzi noteikumi. Cūku barošanai ir divi posmi, un to barība lielākoties sastāv no graudaugu produktiem, kas audzēti 4. punktā noteiktajā makroapgabalā. Siera ražošanas blakusproduktus (sūkalas, biezpienu un paniņas) piegādā tādas pienotavas, kuras atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
      3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

      ACVN Salame Brianza ražošana (tīrīšana, malšana, sastāvdaļu sajaukšana, iepildīšana apvalkos, žāvēšana, nogatavināšana) jāveic tradicionālajā ražošanas apgabalā – Briancas (Brianza) reģionā –, kā tas noteikts 4. punktā.
      3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

      ACVN Salame Brianza jāsagriež šķēlēs vai gabalos un jāiepako 4. punktā noteiktajā ražošanas apgabalā, un šo procesu pārrauga pilnvarota uzraudzības iestāde, lai nodrošinātu šā produkta kvalitāti. Salame Brianza ļoti viegli pakļaujas ārēju faktoru ietekmei, jo īpaši gaismai un oksidācijai, kas rodas gaisa un siltuma iedarbības rezultātā. Pirms Salame Brianza griešanas šķēlēs obligāti jānoņem apvalks, līdz ar to ēdamā daļa ir pakļauta tiešai gaisa iedarbībai. Pakļaujot šo produktu ārējai iedarbībai nekontrolētos apstākļos, tiek mainītas Salame Brianza organoleptiskās īpašības. Tādēļ, lai saglabātu produkta sākotnējās īpašības, Salame Brianza jāsagriež un jāiepako uzreiz pēc nogatavināšanas perioda un ražošanas vietā.
      3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

         Salame Brianza var tirgot neiepakotu, iepakotu vakuumā vai aizsargatmosfērā, veselu vai sagrieztu gabalos vai šķēlēs.
      Uz etiķetes ar skaidriem un neizdzēšamiem burtiem, kas krasi atšķiras no burtiem, kuri izmantoti visos pārējos etiķetes uzrakstos, jābūt uzrakstītam aizsargātam cilmes vietas nosaukumam “Salame Brianza”; tieši aiz nosaukuma jāliek norāde “Denominazione di Origine Protetta” (“Aizsargāts cilmes vietas nosaukums”).
      Minētais nosaukums un termins jānorāda itāļu valodā.
      Akronīmu DOP (“ACVN”) var arī norādīt citur uz etiķetes tajā pašā redzamības laukā. Ja produkts paredzēts starptautiskajam tirgum, nosaukumu “Aizsargāts cilmes vietas nosaukums” var norādīt galamērķa valsts valodā.
      Minētā informācija un ACVN logotips nav nošķirami.

      Nedrīkst pievienot nekādu citu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts noteikumos.
      Tomēr ir atļauts izmantot nosaukumus, tirdzniecības nosaukumus un privātos zīmolus ar nosacījumu, ka tiem nav slavinoša vai patērētāju maldinoša rakstura; ir atļauts izmantot arī produkta izcelsmes cūku fermu nosaukumus ar nosacījumu, ka izejvielas tiek iegūtas vienīgi šajās fermās.
      Ja šo logotipu drukā tieši uz ražotāju etiķetes, etiķešu skaitam, ko pārbaudījusi pilnvarotā uzraudzības iestāde, jāatbilst tam izejvielu daudzumam, kas paredzēts Salame Brianza ražošanai.
      4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

      Tām cūku fermām, kuras ražo gaļu produktam Salame Brianza, jāatrodas šādos reģionos: Lombardija (Lombardia), Emīlija-Romanja (Emilia-Romagna) un Pjemonta (Piedmonte) (attiecīgajam ACVN piemēro Regulas (EK) Nr. 510/2006 2. panta 3. punktā norādīto atkāpi).
      ACVN Salame Brianza ražošanas apgabals atrodas Briancas reģionā. No ziemeļiem to norobežo Gizello (Ghisallo) kalnu pakāje, no dienvidiem – Villoresi (Villoresi) kanāls, no austrumiem – dziļā Adas (Adda) upe, bet no rietumiem – Komasinas (Comasina) maģistrāles ceļš, tostarp 2 km garš apvedceļš.
      5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

      5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

      Ģeogrāfiskajam makroapgabalam, kurā atrodas cūku fermas, kas nodrošina gaļu produktam Salame Brianza, ir ļoti vienveidīga ainava, jo īpaši Po ielejas pilnīgi līdzenajā apgabalā, kuru caurvij upes un kanāli; tajā ir bagātīga augu valsts, jo īpaši kukurūza un pļavas. Šim apgabalam raksturīgi diezgan bargi laikapstākļi rudenī un ziemā – šie gadalaiki ir ļoti drēgni un miglaini; pavasari ir silti un lietaini, savukārt vasaras ir diezgan karstas, ar samērā biežām un nereti spēcīgām lietusgāzēm.
      ACVN Salame Brianza ražošanas mikroapgabals šajā makroapgabalā atrodas pašā Briancas reģionā, un tam ir raksturīgas auglīgas prērijas, kuras mijas ar saules apspīdētiem kalniem, no ziemeļu puses to aizsargā milzīga kalnu grēda, kas ir kā gaisa plūsmu un laikapstākļu sistēmu filtrs, radot tādas daudzveidīgas atmosfēras parādības kā gaisa filtrācija, siltas vēja plūsmas no nogāzēm, auksti vēji (kad vējš pūš no ziemeļiem, nevis no rietumiem) un migla.
      5.2.   Produkta specifika

      Produktam Salame Brianza piemīt neatkārtojamas īpašības. Tā griezuma vieta ir viendabīga, rubīnsarkanā krāsā, un tam ir stingra un kompakta konsistence. Tam ir izsmalcināts un īpašs aromāts, un tā garša ir ļoti maiga un nekad nav skāba.
      5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

      ACVN Salame Brianza raksturīgās iezīmes atkarīgas no vides stāvokļa, kā arī no dabas un cilvēciskajiem faktoriem.
      Konkrētāk, izejvielas īpašības raksturīgas 4. punktā norādītajam ģeogrāfiskajam makroapgabalam, savukārt Salame Brianza ražošana balstīta uz tajā pašā punktā aprakstītajiem mikroapgabala apstākļiem.
      Makroapgabala raksturīgās īpašības un dabas resursi faktiski ir sekmējuši lauksaimniecības un lopkopības plašu izplatīšanos, veidojuši mūsdienu saimnieciskās darbības šajā apgabalā, kur nozīmīgā kukurūzas audzēšanas nozare un lielais lopbarības ražotāju skaits graudaugu kultūras pārvērš lopbarībā, kas paredzēta milzīgajam daudzumam šā apgabala cūku un liellopu fermu.
      Kaut arī šis makroapgabals vienmēr ir bijis nevainojams cūkkopībai nepieciešamo izejvielu (kukurūzas un sūkalu) avots, Briancas reģiona ģeogrāfija un morfoloģija ir bijuši galvenie faktori, kas ļāva izstrādāt tādus šim apgabalam raksturīgus produktus kā Salame Brianza.
      Alpu kalnu grēda, kas veido Briancas apgabala ziemeļrietumu robežu, faktiski rada īpašus klimatiskos apstākļus visā Pjemontas reģionā – plašās kalnu grēdas filtrē gaisa plūsmas un laikapstākļu sistēmas, radot dažādas atmosfēras parādības, piemēram, gaisa filtrāciju, siltas vēja plūsmas no nogāzēm, aukstus vējus (kad vējš pūš no ziemeļiem, nevis no rietumiem) un miglu. Tas viss dabiski rada nevainojamus apstākļus Salame Brianza nogatavināšanai, jo fermentācija, kas rodas nogatavināšanas procesā, notiek tādēļ, ka produkta pārstrādes un nogatavināšanas vietās atrodama virkne mikrofloru, un pašu mikrofloru veido šā apgabala vides raksturīgās īpašības (temperatūra, mitrums u. c.).

         Atsauce uz specifikācijas publikāciju

      (Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
      Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Salame Brianza grozījuma pieteikumu 2008. gada 10. janvārī publicējot “Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša” (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 8. numurā.
      Pilns ACVN produkta Salame Brianza specifikācijas teksts atrodams:

                  —

                  šajā tīmekļa vietnē:
                  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
                  vai

                  —

                  tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it) un uzklikšķinot uz Qualità e sicurezza (ekrāna augšējā labajā pusē) un tad – uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

         (1)  Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 61/2012 ( 2012. gada 24. janvāris ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 891/2009 attiecībā uz CXL koncesiju cukura pārvaldību

text:
               25.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 22/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 61/2012
   (2012. gada 24. janvāris),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 891/2009 attiecībā uz CXL koncesiju cukura pārvaldību
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu, 148. pantu un 156. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 7. panta 4. punktu Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulā (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifu kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (2), ir noteikts, ka attiecībā uz CXL koncesiju cukuru ar kārtas numuru 09.4317, 09.4318, 09.4319 un 09.4321 (konkrētas valstis) un Balkānu cukuru importa licenču pieteikumiem jāpievieno eksporta licences oriģināls.

               (2)

               Par CXL koncesiju cukuru ar kārtas numuru 09.4320 (jebkura trešā valsts) eksporta licence nav jāiesniedz.

               (3)

               Administratīvo prasību vienkāršošana, lai piekļūtu CXL koncesiju cukuram saistībā ar importu Savienībā, atceļot prasību iesniegt eksporta licenci par konkrētas valsts koncesijām, veicinātu tirgus dalībnieku konkurenci un nodrošinātu vienmērīgāku tirgus darbību. Saistībā ar laišanu brīvā apgrozībā joprojām tiktu piemērota izcelsmes sertifikāta iesniegšanas prasība, tāpēc šo vienkāršošanu var panākt, neskarot iespēju dalībvalstīm veikt vajadzīgos pasākumus, lai tās būtu drošas, ka darījumi ir veikti pareizi.

               (4)

               Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz vienkāršotajām administratīvajām prasībām, ir lietderīgi paredzēt atlikt to piemērošanu līdz 2012. gada 1. februārim.

               (5)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 891/2009.

               (6)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 891/2009 7. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

      “4.   Balkānu cukuram importa licenču pieteikumiem pievieno attiecīgās trešās valsts kompetento iestāžu izdotu eksporta licences oriģinālu saskaņā ar II pielikumā sniegto paraugu. Importa licenču pieteikumos norādītais daudzums nedrīkst pārsniegt eksporta licencēs norādīto daudzumu.”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2012. gada 1. februāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 24. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 684/2011 ( 2011. gada 15. jūlijs ), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               16.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 684/2011
   (2011. gada 15. jūlijs),
   ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:
   Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 16. jūlijā.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 15. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta ievešanas vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  49,0

                  AR

                  19,4

                  EC

                  19,4

                  MK

                  45,6

                  ZZ

                  33,4

                  0707 00 05

                  AR

                  22,0

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  63,9

                  0709 90 70

                  AR

                  24,9

                  TR

                  110,8

                  ZZ

                  67,9

                  0805 50 10

                  AR

                  62,1

                  TR

                  64,0

                  UY

                  68,5

                  ZA

                  71,8

                  ZZ

                  66,6

                  0808 10 80

                  AR

                  91,7

                  BR

                  78,2

                  CA

                  106,0

                  CL

                  91,2

                  CN

                  75,6

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  119,1

                  US

                  181,5

                  ZA

                  96,6

                  ZZ

                  100,1

                  0808 20 50

                  AR

                  140,6

                  CL

                  107,9

                  CN

                  46,2

                  NZ

                  118,4

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  103,3

                  0809 10 00

                  AR

                  75,0

                  TR

                  222,9

                  XS

                  138,6

                  ZZ

                  145,5

                  0809 20 95

                  TR

                  309,1

                  ZZ

                  309,1

                  0809 40 05

                  BA

                  56,1

                  EC

                  75,9

                  ZZ

                  66,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.