title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2237 (2016. gada 12. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               13.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2237
   (2016. gada 12. decembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 12. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  106,0

                  TN

                  123,9

                  TR

                  109,6

                  ZZ

                  113,2

                  0707 00 05

                  MA

                  77,0

                  TR

                  166,4

                  ZZ

                  121,7

                  0709 93 10

                  MA

                  144,0

                  TR

                  161,6

                  ZZ

                  152,8

                  0805 10 20

                  TR

                  66,3

                  ZA

                  27,9

                  ZZ

                  47,1

                  0805 20 10

                  MA

                  68,8

                  ZZ

                  68,8

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  112,8

                  JM

                  112,0

                  TR

                  81,5

                  ZZ

                  102,1

                  0805 50 10

                  TR

                  86,1

                  ZZ

                  86,1

                  0808 10 80

                  US

                  97,3

                  ZA

                  36,6

                  ZZ

                  67,0

                  0808 30 90

                  CN

                  89,2

                  ZZ

                  89,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 594/2014 ( 2014. gada 3. jūnijs ), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz paziņošanas formātu saskaņā ar 17. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               4.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/44

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 594/2014
   (2014. gada 3. jūnijs),
   ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz paziņošanas formātu saskaņā ar 17. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (1) un jo īpaši tās 17. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (ES) Nr. 346/2013 17. panta 1. punktā ir noteikts, ka Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonda (EuSEF) izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jāinformē uzņēmējas dalībvalstis un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) par notikumiem, kas saistīti ar kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku pasi. Minētās regulas 22. panta 3. punktā arī noteikts, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jāinformē uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes par EuSEF pārvaldnieka izslēgšanu no reģistra.

               (2)

               Ņemot vērā, ka EVTI vēl nav izstrādājusi īpašu IT rīku šādu paziņojumu nosūtīšanai, e-pasts ir vispiemērotākais formāts šāda veida paziņojumiem starp kompetentajām iestādēm un EVTI. Tāpēc EVTI būtu jāizveido attiecīgo e-pasta adrešu saraksts un jādara tas zināms visām kompetentajām iestādēm.

               (3)

               Šī regula balstās uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko EVTI iesniegusi Komisijai.

               (4)

               Ņemot vērā paziņošanas formāta ierobežoto tvērumu un ietekmi un to, ka īpašo veidlapu izmantos tikai kompetentās iestādes, EVTI neveica sabiedrisko apspriešanu par šā paziņošanas formāta ieviešanu. EVTI lūdza atzinumu EVTI Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupai, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Priekšmets
   Šajā regulā ir noteikts formāts paziņojumiem starp kompetentajām iestādēm un EVTI par uzraudzības informāciju, kas saistīta ar Regulas (ES) Nr. 346/2013 17. panta 1. punktā un 22. panta 3. punktā paredzētajiem notikumiem.
   2. pants
   Paziņošanas formāts
   Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonda izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde ar e-pasta starpniecību paziņo uzņēmēju dalībvalstu kompetentajām iestādēm un EVTI par Regulas (ES) Nr. 346/2013 17. panta 1. punktā un 22. panta 3. punktā paredzētajiem notikumiem, aizpildot veidlapu, kas pievienota šīs regulas pielikumā.
   3. pants
   E-pasta adrešu saraksts
   Katra kompetentā iestāde paziņo EVTI attiecīgo e-pasta adresi uzraudzības informācijas paziņošanai.
   EVTI dara zināmu visām kompetentajām iestādēm attiecīgo e-pasta adrešu sarakstu, tostarp EVTI e-pasta adresi.
   4. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 3. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 115, 25.4.2013., 18. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

      PIELIKUMS
      Paziņojums par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu (EuSEF) pārvaldnieka reģistrāciju vai jau paziņotas informācijas atjaunināšanu


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 254/2012 ( 2012. gada 22. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               23.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/26

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 254/2012
   (2012. gada 22. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 22. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  CR

                  52,7

                  IL

                  188,6

                  JO

                  64,0

                  MA

                  45,8

                  TN

                  68,9

                  TR

                  90,6

                  ZZ

                  85,1

                  0707 00 05

                  JO

                  107,2

                  TR

                  206,0

                  ZZ

                  156,6

                  0709 91 00

                  EG

                  79,1

                  ZZ

                  79,1

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  MA

                  59,1

                  TR

                  128,8

                  ZZ

                  137,7

                  0805 10 20

                  BR

                  35,0

                  EG

                  47,2

                  IL

                  80,8

                  MA

                  51,2

                  TN

                  58,4

                  TR

                  67,2

                  ZZ

                  56,6

                  0805 50 10

                  EG

                  43,8

                  TR

                  46,7

                  ZZ

                  45,3

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  86,3

                  CA

                  125,0

                  CL

                  90,8

                  CN

                  112,4

                  MK

                  31,8

                  US

                  159,9

                  UY

                  74,9

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  98,9

                  0808 30 90

                  AR

                  92,2

                  CL

                  112,3

                  CN

                  63,0

                  ZA

                  92,7

                  ZZ

                  90,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 791/2011 ( 2011. gada 3. augusts ), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam

text:
               9.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 204/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 791/2011
   (2011. gada 3. augusts),
   ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Pagaidu pasākumi

               (1)

               Komisija ar Regulu (ES) Nr. 138/2011 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam.

               (2)

               Procedūra tika sākta pēc tam, kad Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Müszakiszövetgyártó, A/S “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās konkrētu stikla šķiedras sieta audumu produkcijas Savienībā, 2010. gada 6. aprīlī iesniedza sūdzību.

               (3)

               Atbilstīgi pagaidu regulas 13. apsvērumam dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         2.   Turpmākā procedūra

               (4)

               Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā noteiktajiem antidempinga pagaidu pasākumiem (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas, iesniedzot rakstiskus dokumentus, izteica viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

               (5)

               Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Papildus pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajām pārbaudēm pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās:

                           ražotājs eksportētājs, kurš pieprasīja atsevišķu pārbaudi:

                                       —

                                          Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd,

                           un ar to saistītais tirgotājs:

                                       —

                                          Yuyao Winter International Trade Co. Ltd,

                           nesaistīts importētājs Savienībā:

                                       —

                                          Vimaplás – Tecidos Técnicos Lda., Portugāle.

               (6)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika noteikts termiņš, kurā tās pēc galīgās informācijas izpaušanas varēja izteikt iebildumus.

               (7)

               Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (8)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 14. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2; šo audumu izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), un tos patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99.

               (9)

               Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas sīkāka analīze liecināja, ka attiecīgo ražojumu nevar klasificēt ar 8. apsvērumā minētajiem trim no pieciem KN kodiem. Tāpēc KN kodi ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 un ex 7019 40 00 būtu jāsvītro no attiecīgā ražojuma apraksta.

               (10)

               Jāatgādina arī, ka, kā izklāstīts pagaidu regulas 16. apsvērumā, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja paskaidrot, vai stikla šķiedras diski ir iekļauti ražojuma definīcijā. Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka stikla šķiedras diski ir pakārtots ražojums, kura īpašības atšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām. Tomēr nolēma savākt papildu informāciju no ieinteresētajām personām, pirms par šo jautājumu izdarīt galīgu secinājumu.

               (11)

               Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Savienības ražošanas nozare un Eiropas Abrazīvu ražotāju federācija (“FEPA”), kas pārstāvēja stikla šķiedras disku lietotājus, iesniedza pierādījumus, ka ražošanas procesā ir virkne pasākumu, kuri jāveic, lai pārveidotu stikla šķiedras sieta audumu stikla šķiedras diskos. Arī diska fizikālais veids atšķiras no attiecīgā ražojuma, kuru parasti piegādā ruļļos (šauros vai platos), un tas parasti paredzēts atšķirīgam galalietojumam (slīpripu pastiprināšanai). Šos argumentus atbalstīja Ķīnas ražotājs eksportētājs.

               (12)

               Vēl jāatgādina, ka stikla šķiedras diskus neražoja vai nepārdeva neviens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR vai Savienības ražotājiem.

               (13)

               Viens Savienības stikla šķiedras disku ražotājs, kurš pieteicās pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, apgalvoja, ka stikla šķiedras diski neesot izslēdzami no ražojuma jomas. Tas apgalvoja, ka stikla šķiedras diski nav pakārtots ražojums un ka tajā posmā, kad sieta auduma ruļļiem tiek uzlikts pārklājums, skaidri būtu jānošķir attiecīgais ražojums no pakārtotā ražojuma. Saskaņā ar uzņēmuma viedokli būvniecībā izmantotais sieta auduma ruļļu pārklājums atšķiras no sieta auduma ruļļu pārklājuma, kuru vēlāk izmanto, lai izgatavotu stikla šķiedras diskus. Šajā gadījumā ruļļus pārklāj ar fenola sveķiem. Citiem vārdiem sakot, to sieta auduma ruļļu ķīmiskās īpašības, kuri paredzēti stikla šķiedras disku izgatavošanai, esot identiskas ar stikla šķiedras disku īpašībām. Saskaņā ar uzņēmuma viedokli šos sieta audumu ruļļu veidus nevar izmantot pastiprināšanai būvniecībā, proti, attiecīgā ražojuma galvenajā lietošanas veidā. Tāpēc uzņēmums argumentēja, ka, izslēdzot stikla šķiedras diskus no ražojuma jomas, būtu jāizslēdz arī ar fenola sveķiem pārklātie sieta auduma ruļļi.

               (14)

               Kā izklāstīts 13. apsvērumā, uzņēmums pieteicās tikai pēc tam, kad tika noteikti pagaidu pasākumi, tāpēc tas neiesniedza pārbaudāmus datus, kas pamatotu tā apgalvojumus. Izmeklēšanā nenoskaidroja datus par atšķirīgajiem izmantotajiem pārklājumiem, tāpēc uzņēmuma apgalvojumu nevarēja novērtēt, ņemot vērā izmeklēšanā iegūtus datus. Turklāt neatkarīgi no pārklājuma dažādu veidu sieta auduma ruļļiem ir vienādas fizikālās pamatīpašības, tāpēc ar fenola sveķiem pārklāti sieta auduma ruļļi nebūtu izslēdzami. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.

               (15)

               Pamatojoties uz izmeklēšanā iegūtajiem datiem un 10. apsvērumā minētā ražotāja eksportētāja iesniegtajiem pierādījumiem, Savienības ražošanas nozares un FEPA piezīmēm pēc informācijas pagaidu izpaušanas, ar šo tiek pieņemta prasība izslēgt stikla šķiedras diskus no ražojuma jomas. Tāpēc tiek secināts, ka stikla šķiedras diskiem kā pakārtotam ražojumam nav tās pašas fizikālās īpašības un tos lieto atšķirīgi salīdzinājumā ar sieta audumu, tāpēc tie būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi stikla šķiedras diski tiek galīgi izslēgti no procedūras.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (16)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par līdzīgo ražojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 17. apsvērums.

         C.   DEMPINGS

   1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

               (17)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 18. līdz 32. apsvērumā, sākotnēji ierosināja piešķirt TER diviem uzņēmumiem, bet vēlāk procedūras gaitā tika nolemts atsaukt šo priekšlikumu, jo tika veikta izmeklēšana attiecībā uz iebildēm, kuras tika saņemtas par attiecīgo uzņēmumu TER statusu un kuras atzina par pareizām.

               (18)

               Viens ražotājs eksportētājs, kuram piemēroja pamatregulas 18. pantu, atkārtoja iesniegtos argumentus, kad to informēja par to, ka Komisija plāno noraidīt TER. Tas atkal argumentēja, ka Komisijai ir iesniegta novecojusi statūtu un kopuzņēmuma līguma redakcija, kas nekad neesot stājusies spēkā, tāpēc tā neietekmējot uzņēmuma TER novērtējuma konstatējumus.

               (19)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 28. apsvērumā, šie argumenti nevarēja novērst šaubas par sākotnējo dokumentu un informācijas autentiskumu, ko ražotājs eksportētājs sniedza TER pieprasījumā.

               (20)

               Ņemot vērā argumentu, ka pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošana ir neatbilstīga šim gadījumam, Komisija piemēro šā panta noteikumus katram gadījumam atsevišķi. Šajā procedūrā tika uzskatīts, ka šā panta izmantošana ir atbilstīga, kā norādīts pagaidu regulas 26., 27. un 31. apsvērumā, jo viltotu dokumentu iesniegšana liek apšaubīt visus uzņēmuma iesniegtos dokumentus.

               (21)

               Otrais ražotājs eksportētājs, kuram nepiešķīra TER, taču tā vietā piešķīra atsevišķo režīmu (AR), apstrīdēja pamatojumu, ko Komisija izmantoja, pieņemot lēmumu. Uzņēmums uzskatīja, ka nav bijuši jauni neapstrīdami pierādījumi, kas atspēkotu sākotnējos konstatējumus, lai attaisnotu sākotnējā lēmuma atcelšanu par TER piešķiršanu. Tas argumentēja, ka finanšu pārskatos konstatētajām neprecizitātēm un nepilnīgumam, par ko revidents nebija informējis, neesot būtiskas ietekmes uz šo pārskatu ticamību.

               (22)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, šie argumenti nevarēja novērst šaubas par finanšu pārskatos iekļauto datu precizitāti un pilnīgumu.

               (23)

               Turklāt tas uzskatīja, ka izmeklēšanas rezultāti un individuālā maksājuma likme esot negodīga un neatbilstīga, jo uzņēmums esot sadarbojies izmeklēšanā, tomēr tam noteikta augstākā maksājuma likme, kas piemērota uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, un uzņēmumam, uz kuru attiecas pamatregulas 18. pants. Šajā sakarā jāatgādina, ka uz uzņēmumu attiecas maksājums, kas noteikts pēc parastās metodoloģijas, ko piemēro uzņēmumiem, kuriem piešķirts AR.

               (24)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 18. līdz 32. apsvērums.

         2.   Atsevišķa pārbaude (AP)

               (25)

               Kā izklāstīts pagaidu regulas 37. apsvērumā, tādu saistīto uzņēmumu grupa, kuri nebija iekļauti izlasē, pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu un paredzētajā termiņa iesniedza aizpildītu TER pieteikuma veidlapu.

               (26)

               Kā minēts 5. apsvērumā, saistīto uzņēmumu grupas telpās veica pārbaudes apmeklējumu un konstatēja, ka uzņēmumi nav izpildījuši pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1., 2. un 3. kritēriju.

               (27)

               Attiecībā uz pirmo kritēriju abi saistītie uzņēmumi nebija iesnieguši pietiekamus pierādījumus par akcionāru iemaksām uzņēmuma kapitālā. Akcionāri, neko nemaksājot, pārņēma uzņēmumus, kuri sākotnēji tika izveidoti par valsts līdzekļiem. Turklāt pretēji statūtiem netika organizētas akcionāru sanāksmes un netika iesniegti šo sapulču protokoli, radot šaubas, vai akcionāri pieņēma uzņēmējdarbības lēmumus, valstij neiejaucoties. Ņemot vērā iepriekš minēto, uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka to uzņēmējdarbības lēmumi tika pieņemti bez ievērojamas valsts iejaukšanās.

               (28)

               Attiecībā uz otro kritēriju izmeklēšana liecināja, ka abu saistīto uzņēmumu grāmatvedības revīzija netika veikta atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo grāmatvedībā konstatēja virkni trūkumu un kļūdu, piemēram, iegrāmatotie/samaksātie nodokļi, pastāvīgas kļūdas dividenžu izmaksu kontā un trūkstoši norakstījumi, kas nebija minēti revīzijas ziņojumos.

               (29)

               Attiecībā uz trešo kritēriju viens saistītais uzņēmums neiesniedza zemes izmantošanas tiesību līgumu, kontos nebija iegrāmatojuma un netika sniegts maksājuma apliecinājums. Otrais uzņēmums bez maksas ieguva zemes izmantošanas tiesības no saistītā uzņēmuma; tās netika iegrāmatotas, tāpēc netika veikti norakstījumi.

               (30)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosināja noraidīt tās uzņēmumu grupas TER, kura pieprasīja atsevišķo pārbaudi.

               (31)

               Komisija attiecīgo uzņēmumu grupai ĶTR un sūdzības iesniedzējiem oficiāli darīja zināmus konstatējumu rezultātus saistībā ar TER. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem. Pēc konstatējumu izpaušanas saistībā ar TER piezīmes netika saņemtas.

         3.   Atsevišķais režīms (AR)

               (32)

               Provizoriski tika konstatēts, ka viena no izlasē iekļautajām ĶTR uzņēmumu ražotāju eksportētāju grupām, kam netika piešķirts TER, atbilst visām AR piešķiršanas prasībām.

               (33)

               Turklāt, kā izklāstīts pagaidu regulas 35. apsvērumā, ražotājs eksportētājs, kuram netika piešķirts TER, tā vietā izpildīja pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumus, lai saņemtu AR.

               (34)

               Savienības ražošanas nozare apšaubīja lēmumu piešķirt AR uzņēmumam, kuram pārskatīja lēmumu piešķirt TER, apgalvojot, ka nepilnīgā grāmatvedība un neatbilstības liek apšaubīt visus uzņēmuma datus. Tomēr tika konstatēts, ka grāmatvedībā atrastie pārkāpumi neietekmē uzņēmuma eksporta cenu ticamību. Tādēļ Savienības ražošanas nozares apgalvojumu noraidīja.

               (35)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tādēļ tiek apstiprināts sākotnējais secinājums, ka divi no trijiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem AR piešķiršanas kritērijiem. Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 33. līdz 36. apsvērums attiecībā uz AR.

               (36)

               Turklāt abu saistīto uzņēmumu grupa, kura pieprasīja atsevišķu pārbaudi, pieprasīja arī AR, ja izmeklēšanā noskaidrotu, ka tā neizpilda TER prasības. Konstatēja, ka tā izpilda 9. panta 5. punkta nosacījumus, lai saņemtu AR.

               (37)

               Savienības ražošanas nozare apšaubīja arī lēmumu piešķirt AR abu saistīto uzņēmumu grupai, norādot, ka uzņēmumu datus, par kuriem pierādīja, ka tie nav ticami, lai novērtētu TER, nevar uzskatīt par pietiekamiem, lai piešķirtu AR. Savienības ražošanas nozares apgalvojumu noraidīja, jo konstatēja, ka noteiktie pārkāpumi attiecībā uz TER novērtējumu neietekmē tiesības uz individuālu maksājuma likmi, tāpēc AR varēja piešķirt.

         4.   Normālā vērtība

   a)   Analogās valsts izvēle

               (38)

               Nav saņemtas piezīmes par analogās valsts izvēli. Tādēļ tiek apstiprināts, ka Kanāda ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 39. līdz 45. apsvērums.

         b)   Normālās vērtības noteikšana

               (39)

               Jāatgādina, ka tika uzskatīts par lietderīgāku aprēķināt salikto vērtību, lai ņemtu vērā kvalitātes atšķirības starp Kanādā ražoto un pārdoto līdzīgo ražojumu un attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tāpēc normālā vērtība tika aprēķināta, izmantojot Kanādas ražotāja ražošanas izmaksas un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu iekšzemes tirgū.

               (40)

               Uzņēmumi, kuriem piešķīra AR, apstrīdēja saliktās normālās vērtības (NV) aprēķinu, un viens no tiem īpaši gribēja noskaidrot, vai tā tika aprēķināta katram ražojuma veidam. Tika apstiprināts, ka NV aprēķināja katram ražojuma veidam, pamatojoties uz datiem, ko ieguva no attiecīgā ražojuma vienīgā ražotāja analogajā valstī. Ievērojot konfidencialitāti, NV izpauda cenu diapazona veidā.

               (41)

               Trīs personas apgalvoja, ka izpaustā NV nedeva pienācīgu iespēju saprast faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem noteica dempinga starpību. Visi uzņēmumi pieprasīja sīkāku informāciju par NV aprēķinu, tostarp par NV dažādo korekciju apmēru, lai ņemtu vērā kvalitātes atšķirības. Tomēr, ņemot vērā pienākumu ievērot datu konfidencialitāti, uzskatīja, ka uzņēmumiem sniegta visa izpaužamā informācija.

               (42)

               Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. līdz 49. apsvērums attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu.

         c)   Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR

               (43)

               Viens uzņēmums, kuram AR bija piešķirts pagaidu posmā, pieprasīja paskaidrot, kā aprēķinātas iepakošanas izmaksas, jo tas uzskatīja, ka izpaustie dati par iepakojumu neliecina par saskanīgu korelāciju ar darījumu apjomu vai vērtību. Šis uzņēmums nebija norādījis iepakošanas izmaksas savā antidempinga anketā, tāpēc iepakošanas izmaksas aprēķināja, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no abiem pārējiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

               (44)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par eksporta cenas noteikšanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 50. apsvērums.

               (45)

               Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas to saistīto uzņēmumu grupa, kuriem jāpiešķir AR, apgalvoja, ka, aprēķinot dažādās korekcijas, ko atņem no eksporta cenas, nav jāņem vērā komisijas maksas. Apgalvojums tika pieņemts, un attiecīgi koriģēja eksporta cenu, savukārt grupas dempinga starpību pārskatīja.

         d)   Salīdzinājums

               (46)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja cenām, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. un 52. apsvērums.

         5.   Dempinga starpības

   a)   Ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR

               (47)

               Viens attiecīgā ražojuma importētājs Savienībā atbalstīja pagaidu pasākumu noteikšanu, jo tie atjaunošot importa cenu tādā līmenī, kas nerada kaitējumu. Tomēr tas uzskatīja, ka atšķirība vairāk nekā 10 % apmērā starp dažādajiem noteiktajiem maksājumiem varētu izkropļot tirgus situāciju. Līdz ar to tas pieprasīja, lai pasākumi tiktu pārskatīti tā, lai uzņēmums, kuram bija piešķirts AR un noteikta mazāka individuālā maksājuma likme, nevarētu gūt labumu no tās. Importētājs apgalvoja, ka ir palielinājies risks, ka ražotājs eksportētājs ar mazāko individuālo maksājuma likmi apies pasākumus. Tomēr netika sniegta papildu informācija vai pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, tāpēc to noraidīja.

               (48)

               Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

                           Uzņēmums

                           Galīgā dempinga starpība

                              Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           62,9 %

                              Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

                           48,4 %

                              Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           60,7 %

         b)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

               (49)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par dempinga starpībām, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 53. līdz 57. apsvērums.

               (50)

               Tādējādi valsts mēroga dempinga starpību nosaka 62,9 % apmērā no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas un ar šo apstiprina pagaidu regulas 58. apsvērumu.

         D.   KAITĒJUMS

   1.   Ražošanas apjoms Savienībā

               (51)

               Tika paskaidrots, ka pagaidu regulas 59. apsvērumā iekļautais termins “Savienības ražošanas nozare” attiecas uz visiem Savienības ražotājiem. Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības produkciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 60. apsvērums.

         2.   Patēriņš Savienībā

               (52)

               Kā paskaidrots 9. apsvērumā, KN kodi ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 un ex 7019 40 00 būtu jāsvītro no attiecīgā ražojuma apraksta. Šo kodu izslēgšana nemaina konstatējumus par Savienības patēriņu, tostarp importu, kas pamatojas uz sūdzībā iekļautajiem datiem, kurus papildina pārbaudīta informācija, kas iegūta no uzņēmumiem, kuri sadarbojās, un Eurostat datiem.

               (53)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības patēriņu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 61. līdz 63. apsvērums.

         3.   Imports no attiecīgās valsts

               (54)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par importa no attiecīgās valsts par dempinga cenām apjomu, cenu un tirgus daļu, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 64. līdz 66. apsvērumā.

               (55)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par cenu samazinājumu, ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 67. un 68. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika, tostarp kvalitātes korekcija. Tomēr pēc atsevišķās pārbaudes veikšanas, kas sekoja pagaidu pasākumu noteikšanai vienai ražotāju eksportētāju grupai ĶTR, tika pārvērtēts cenu salīdzinājums ar līdzīgiem ražojuma veidiem. Pārvērtēšana apstiprināja, ka ĶTR imports tiek veikts par dempinga cenām, kas IP laikā bija par 30–35 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

         4.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

               (56)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares stāvokli, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. līdz 84. apsvērums.

         5.   Secinājums par kaitējumu

               (57)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes attiecībā uz secinājumu par kaitējumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 85. līdz 87. apsvērums.

         E.   CĒLOŅSAKARĪBA

   1.   Importa par dempinga cenām ietekme

               (58)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 89. līdz 91. apsvērums.

         2.   Citu faktoru ietekme

               (59)

               Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par citu faktoru ietekmi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 92. līdz 96. apsvērums.

         3.   Secinājums par cēloņsakarību

               (60)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. līdz 99. apsvērums.

         F.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (61)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 103. apsvērums.

         2.   Importētāju intereses

               (62)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par importētāju interesēm, tika secināts, ka galīgo pasākumu noteikšana attiecīgā ražojuma importam nebūtu pretrunā importētāju interesēm.

         3.   Lietotāju un patērētāju intereses

               (63)

               Jāatgādina, ka izmeklēšanas pagaidu posmā lietotāju vai patērētāju organizācijas neiesaistījās sadarbībā. Pēc pagaidu regulas publicēšanas viena lietotāju asociācija iesniedza piezīmes. Tomēr piezīmēs bija skarta tikai pasākumu noteikšanas potenciālā negatīvā ietekme uz stikla šķiedras diskiem, ja tos neizslēgtu no ražojuma jomas. Kā aprakstīts 15. apsvērumā, uzskata, ka stikla šķiedras diski būtu jāizslēdz no ražojuma jomas. Tāpēc galīgo antidempinga pasākumu noteikšanai nebūs negatīvas ietekmes uz stikla šķiedras disku lietotājiem.

               (64)

               Tā kā nav saņemtas piezīmes par lietotāju un patērētāju interesēm, tika secināts, ka galīgo pasākumu noteikšana attiecīgā ražojuma importam nebūtu pretrunā lietotāju un patērētāju interesēm.

         4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (65)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam.

         G.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

               (66)

               Pēc informācijas pagaidu izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tam netika sniegti pietiekami detalizēti dati par kaitējuma apmēra aprēķinu, jo netika izpausti dati par Savienības ražošanas nozares apjomiem, vērtībām un cenām katrā ražojuma veidā. Uzņēmums argumentēja, ka šo informāciju nevar uzskatīt par konfidenciālu, jo izlasē bija iekļauti četri Savienības ražotāji. Tomēr jāatgādina, ka dažus ražojuma veidus IP pārdeva ļoti maz Savienības ražotāju. Tāpēc piesardzības apsvērumu dēļ uzskatīja par labāku neizpaust šādu darījumu cenas, apjomus un vērtības. Turklāt neuzskatīja, ka būtu nepieciešams atklāt sīku informāciju par katru ražojuma veidu, lai nodrošinātu personām pietiekamu izpratni par aprēķina metodoloģiju un aprēķina rezultātu.

               (67)

               Tas pats Ķīnas ražotājs eksportētājs apšaubīja mērķa peļņu, ko izmantoja kaitējuma apmēra aprēķinā, īpaši to, ka mērķa peļņa bija identiska Savienības ražošanas nozares vidējai svērtajai peļņai IP. Tas apšaubīja arī no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem iegūto datu izmantošanu, nosakot mērķa peļņu, pretstatā datiem par Savienības ražošanas nozari kopumā. Visbeidzot, tas apšaubīja izmantoto mērķa peļņas rādītāju salīdzinājumā ar rādītāju, ko izmantoja nesenā izmeklēšanā par cieši saistītu ražojumu nozari.

               (68)

               Kā paskaidrots pagaidu regulas 112. apsvērumā, mērķa peļņa atspoguļo vidējo peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva 2006.–2007. gadā, savukārt vidējā svērtā peļņa IP tika aprēķināta, pamatojoties uz četru izlasē iekļauto uzņēmumu datiem. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 79. apsvērumā, šajā peļņā nav ņemtas vērā ārkārtas pārstrukturēšanas izmaksas, par kurām informēja daži izlasē iekļautie ražotāji. Tāpēc tā ir absolūta nejaušība, ka abi šie peļņas rādītāji ir identiski.

               (69)

               Attiecībā uz jautājumu, kurus datus izmantot, nosakot mērķa peļņu, būtu jāatgādina, ka peļņas līmenis ir viens no maziem kaitējuma analīzes rādītājiem, izmantojot izlasi. Līdz ar to izlasei noteiktais rādītājs uzskatāms par reprezentatīvu visai Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanā, kurā izmanto izlasi, kaitējuma apmēra aprēķinā izmantotā mērķa peļņa vienmēr pamatojas uz datiem, kurus savāc no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

               (70)

               Visbeidzot, attiecībā uz atsauci uz mērķa peļņu, ko izmanto citā antidempinga izmeklēšanā, būtu jāuzsver, ka katras izmeklēšanas konstatējumi un secinājumi pamatojas uz datiem, kurus katrā izmeklēšanā par konkrētu ražojuma aprakstu un laikposmu savāc no uzņēmumiem, kuri sadarbojas. Tāpēc nav iespējams tieši saistīt šo divu atsevišķo izmeklēšanu un divu atšķirīgo IP konstatējumus.

               (71)

               Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeni, koriģējot rakstības kļūdu pagaidu kaitējuma apmēra aprēķinā, vienam ražotājam eksportētājam apmērs tika koriģēts, to palielinot. Tomēr tas neietekmē šā uzņēmuma antidempinga maksājuma līmeni, jo maksājums pamatojas uz dempinga starpību.

               (72)

               Būtu arī jāatgādina, ka, piešķirot AR citai Ķīnas ražotāju eksportētāju grupai, kā paskaidrots 32. apsvērumā, tai tika aprēķināts individuāls kaitējuma apmērs.

               (73)

               Pēc 71. apsvērumā minētajām pārskatīšanām tika pārskatīts arī vidējais svērtais kaitējuma apmērs tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un nebija iekļauti izlasē, un atlikušais kaitējuma apmērs ražotājiem, kuri nesadarbojās.

               (74)

               Uz šā pamata galīgie kaitējuma apmēri, kas izteikti procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādi:

                           Uzņēmums

                           Galīgais kaitējuma apmērs

                              Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           69,1 %

                              Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

                           77,4 %

                              Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           87,6 %

                           Izlases vidējais svērtais kaitējuma apmērs ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē

                           72,1 %

                           Atlikušais apmērs ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

                           87,6 %

         2.   Galīgie pasākumi

               (75)

               Ievērojot iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī.

               (76)

               Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:

                           Uzņēmums

                           Kaitējuma novēršanas apmērs

                           Dempinga starpība

                           Antidempinga maksājuma likme

                              Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           69,1 %

                           62,9 %

                           62,9 %

                              Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

                           77,4 %

                           48,4 %

                           48,4 %

                              Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           87,6 %

                           60,7 %

                           60,7 %

                           Izlases vidējais svērtais kaitējuma apmērs ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē

                           72,1 %

                           57,7 %

                           57,7 %

                           Atlikušais apmērs ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

                           87,6 %

                           62,9 %

                           62,9 %

               (77)

               Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajiem ražojumiem, kurš nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ietverot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

               (78)

               Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkādām pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās kā ražošana, pārdošana vietējā tirgū vai eksports, kas saistītas, piemēram, ar izmaiņām tā nosaukumā vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.

               (79)

               Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Tām tika atvēlēts arī termiņš, kurā iesniegt apsvērumus par šiem galīgajiem secinājumiem. Personu iesniegtās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, un atbilstīgā gadījumā secinājumi tika attiecīgi grozīti.

               (80)

               Abu saistīto uzņēmumu grupa, kura pieprasīja atsevišķo pārbaudi un kurai piešķīra AR, pauda nodomu piedāvāt saistības. Tomēr grupa neiesniedza saistību piedāvājumu pamatregulas 8. panta 2. punktā norādītajā termiņā, tāpēc to nevarēja ņemt vērā.

               (81)

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem izlasē neiekļautajiem, bet sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kam citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārbaudi, jo minēto pantu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode.

         3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

               (82)

               Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskatāms, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā piemērots galīgais maksājums. Tā kā stikla šķiedras diski tagad ir izslēgti no ražojuma jomas (skatīt 15. apsvērumu), būtu jāanulē pagaidu nodrošinājuma summas par stikla šķiedras disku importu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, atmaksā summas, kas provizoriski nodrošinātas un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu par tādu stikla šķiedras sieta audumu importu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), šos audumus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (Taric kodi 7019510010 un 7019590010), un to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tāda 1. punktā minētā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, kuru ražojuši tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda:

               Uzņēmums

               Maksājums (%)

                  Taric papildu kods

                  Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

               62,9

               B006

                  Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

               48,4

               B007

                  Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

               60,7

               B122

               I pielikumā norādītie uzņēmumi

               57,7

               B008

               Visi pārējie uzņēmumi

               62,9

               B999

         3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīta derīga faktūra, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja neuzrāda šādu faktūru, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo likmi.
   4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
   2. pants
   1.   Pēc lūguma anulē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 138/2011 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras disku importu.
   2.   Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 138/2011 par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importu, ciktāl tās attiecas uz ražojumiem, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00. Atmaksā nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi, tostarp summas, ko izmantoja to ražojumu nodrošināšanai, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99.
   3. pants
   Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:

               —

               izmeklēšanas laikposmā (no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 30. martam) neeksportēja uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,

               —

               nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,

               —

               faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu pamatā, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

         tad Padome, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sarakstā, kuri nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā 57,7 % maksājuma likme.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 3. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 43, 17.2.2011., 9. lpp.

      (3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Brussels, Belgium.

      I PIELIKUMS

         ĶĪNAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS, BET NAV IEKĻAUTI IZLASĒ (TARIC PAPILDKODS B008)

                     Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

                     Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

                     Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

                     Jiangsu Tianyu Fibre Co., Ltd

                     Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

                     Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

                     Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd.

                     Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

                     Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

                     Ningbo Kingsun Imp & Exp Co., Ltd

                     Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

                     Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

                     Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

      II PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā tirdzniecības faktūrā jābūt šādam izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam turpmāk norādītajā formātā:

                  1.

                  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

                  2.

                  Šāda deklarācija:
                  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) stikla šķiedras sieta auduma, uz ko attiecas šī faktūra un kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildkods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā faktūrā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.
                  Datums un paraksts”


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 433/2014 ( 2014. gada 28. aprīlis ), ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               29.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 126/48

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 433/2014
   (2014. gada 28. aprīlis),
   ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 269/2014 (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 269/2014.

               (2)

               Ievērojot situācijas nopietnību, Padome uzskata, ka Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā iekļautajam to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstam, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, būtu jāpievieno papildu personas.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā uzskaitītās personas pievieno sarakstam, kas izklāstīts Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 28. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

      PIELIKUMS

         Lēmuma 1. pantā minētais fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts

                  Vārds

                  Identifikācijas informācija

                  Pamatojums

                  Sarakstā iekļaušanas datums

                  1.

                  Dmitry Nikolayevich KOZAK

                  Dzimis 7.11.1958., Kirovohrad, Ukrainas PSR

                  Premjerministra vietnieks. Atbildīgs par aneksētās Krimas Autonomās Republikas integrēšanas Krievijas Federācijā pārraudzību.

                  29.4.2014.

                  2.

                  Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV

                  Dzimis 15.9.1949., Moscow

                  Krievijas Federācijas prezidenta pilnvarotais pārstāvis tā saucamajā “Krimas Federālajā apgabalā”, Krievijas Drošības padomes nepastāvīgais loceklis. Atbildīgs par Krievijas valsts vadītāja konstitucionālo prerogatīvu īstenošanu aneksētās Krimas Autonomās Republikas teritorijā.

                  29.4.2014.

                  3.

                  Oleg Genrikhovich SAVELYEV

                  Dzimis 27.10.1965., Leningrad

                  Krimas lietu ministrs. Atbildīgs par aneksētās Krimas Autonomās Republikas integrēšanu Krievijas Federācijā.

                  29.4.2014.

                  4.

                  Sergei Ivanovich MENYAILO

                  Dzimis 22.8.1960., Alagir, Ziemeļosetijas autonomā PSR, KPFSR

                  Aneksētās Ukrainas pilsētas Sevastopoles gubernatora amata pienākumu izpildītājs.

                  29.4.2014.

                  5.

                  Olga Fedorovna KOVATIDI

                  Dzimusi 7.5.1962., Simferopol, Ukrainas PSR.

                  Krievijas Federācijas Padomes locekle no aneksētās Krimas Autonomās Republikas.

                  29.4.2014.

                  6.

                  Ludmila Ivanovna SHVETSOVA

                  Dzimusi 24.9.1949., Alma-Ata, PSRS

                  Valsts Domes priekšsēdētāja vietniece, partija “Vienotā Krievija” – atbildīga par likumdošanas procesa uzsākšanu, lai aneksēto Krimas Autonomo Republiku integrētu Krievijas Federācijā.

                  29.4.2014.

                  7.

                  Sergei Ivanovich NEVEROV

                  Dzimis 21.12.1961., Tashtagol, PSRS

                  Valsts Domes priekšsēdētāja vietnieks, partija “Vienotā Krievija”. Atbildīgs par likumdošanas procesa uzsākšanu, lai aneksēto Krimas Autonomo Republiku integrētu Krievijas Federācijā.

                  29.4.2014.

                  8.

                  Igor Dmitrievich SERGUN

                  Dzimis 28.3.1957.

                     GRU (Galvenā izlūkošanas pārvalde) direktors, Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba priekšnieka vietnieks, ģenerālleitnants. Atbildīgs par GRU virsnieku darbību Ukrainas austrumu daļā.

                  29.4.2014.

                  9.

                  Valery Vasilevich GERASIMOV

                  Dzimis 8.9.1955., Kazan

                  Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba priekšnieks, Krievijas Federācijas aizsardzības ministra pirmais vietnieks, armijas ģenerālis. Atbildīgs par Krievijas karaspēka masveida izvietošanu pie Ukrainas robežas un par to, ka netika novērsta situācijas saasināšanās.

                  29.4.2014.

                  10.

                  German PROKOPIV

                  Aktīvs “Lugansk
                     Guard” līderis. Piedalījās Drošības dienesta Luganskas reģionālā biroja ēkas ieņemšanā; no ieņemtās ēkas ierakstīja videouzrunu prezidentam Putinam un Krievijai. Ciešas saiknes ar “Army of the South-East”.

                  29.4.2014.

                  11.

                  Valeriy BOLOTOV

                  Viens no separātistu grupējuma “Army of the South-East” līderiem, kurš ieņēma Drošības dienesta Luganskas reģionālā biroja ēku. Atvaļināts virsnieks. Pirms ēkas ieņemšanas Bolotov un viņa līdzzinātāju rīcībā bija ieroči, kurus visdrīzāk nelegāli piegādājusi Krievija un vietējie noziedzīgie grupējumi.

                  29.4.2014.

                  12.

                  Andriy PURGIN

                  “Doņeckas Republikas” vadītājs, separātistu pasākumu aktīvs dalībnieks un organizētājs, “krievu tūristu” pasākumu koordinators Doņeckā. Viens no “Civic Initiative of Donbass for the Eurasian Union” dibinātajiem.

                  29.4.2014.

                  13.

                  Denys PUSHYLIN

                  Dzimis Makiivka

                  Viens no Doņeckas Tautas Republikas līderiem. Piedalījās reģionālās pārvaldes ieņemšanā un okupēšanā. Aktīvs separātistu viedokļa paudējs.

                  29.4.2014.

                  14.

                  Tsyplakov Sergey GENNADEVICH

                  Viens no ideoloģiski radikālās organizācijas “People's Militia of Donbas” līderiem. Aktīvi piedalījās vairāku valdības ēku ieņemšanā Doņeckas apgabalā.

                  29.4.2014.

                  15.

                  Igor STRELKOV (Ihor Strielkov)

                  Identificēts kā Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba Galvenās izlūkošanas pārvaldes (GRU) darbinieks. Bija iesaistīts incidentos Slovjanskā. Viņš ir pašpasludinātā Krimas premjerministra Sergey Aksionovpalīgs drošības jautājumos.

                  29.4.2014.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1175/2012 ( 2012. gada 7. decembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Sale Marino di Trapani (AĢIN))

text:
               11.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/20

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1175/2012
   (2012. gada 7. decembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Sale Marino di Trapani (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Sale Marino di Trapani ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 99, 3.4.2012., 18. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.8. grupa.   Citi Līguma I pielikumā minētie produkti

      ITĀLIJA

         Sale Marino di Trapani (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1168/2013 ( 2013. gada 7. novembris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (ACVN)]

text:
               20.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 310/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1168/2013
   (2013. gada 7. novembris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (ACVN)]
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Portugāles iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Sal de Tavira”/“Flor de Sal de Tavira” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 132, 9.5.2013., 22. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.8. grupa.   Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

      PORTUGĀLE
      Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (ACVN)