title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 443/2011 ( 2011. gada 5. maijs ), ar ko galīgo kompensācijas maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 598/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras

text:
               11.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 122/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 443/2011
   (2011. gada 5. maijs),
   ar ko galīgo kompensācijas maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 598/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Komisija ar Regulu (EK) Nr. 194/2009 (2) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) izcelsmes biodīzeļdegvielas (“attiecīgais ražojums”) importam.

               (2)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 (3) (“galīgā regula”) noteica galīgo kompensācijas maksājumu no EUR 211,2 līdz EUR 237 par tonnu minētās regulas 1. panta 1. punktā definētās biodīzeļdegvielas (“attiecīgais ražojums”) importam, kuras izcelsme ir ASV (“spēkā esošie pasākumi”). Galīgā regula tika pieņemta, ievērojot izmeklēšanas rezultātus (turpmāk “sākotnējā izmeklēšana”).

               (3)

               Jānorāda, ka attiecīgā ražojuma importam Padome ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 (4) noteica galīgo antidempinga maksājumu no EUR 0 līdz EUR 198 par tonnu.

         1.2.   Pieprasījums

               (4)

               Komisija 2010. gada 30. jūnijā saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 23. panta 4. punktu izmeklēt to kompensācijas pasākumu iespējamu apiešanu, kas noteikti attiecīgā ražojuma importam. Pieprasījumu Savienības biodīzeļdegvielas ražotāju vārdā iesniedza Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“EBP”).

               (5)

               Pieprasījumā tika apgalvots, ka attiecīgā ražojuma importam piemērotie kompensācijas pasākumi tiek apieti, veicot pārkraušanu Kanādā un Singapūrā un eksportējot biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %.

               (6)

               Tajā tika apgalvots, ka pēc pasākumu noteikšanas attiecīgajam ražojumam ievērojami mainījās tirdzniecības modelis saistībā ar eksportu no ASV, Kanādas un Singapūras un šīm pārmaiņām bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai pamatojuma. Tirdzniecības modelis šādi mainījās, iespējams, tādēļ ka attiecīgo ražojumu pārkrāva Kanādā un Singapūrā.

               (7)

               Turklāt tika apgalvots, ka pēc pasākumu noteikšanas no ASV uz Savienību sāka eksportēt biodīzeļdegvielu maisījumos, kuros biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %, tā, iespējams, apejot attiecīgā ražojuma aprakstā noteikto biodīzeļdegvielas satura robežu.

               (8)

               Turklāt pieprasījumā tika apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam piemēroto spēkā esošo kompensācijas pasākumu koriģējošā ietekme mazināta daudzuma un cenas izteiksmē. Tika arī apgalvots, ka attiecīgā ražojuma imports aizstāts, importējot ievērojamus daudzumus biodīzeļdegvielas tīrā veidā vai maisījumā, kurā Kanādas un Singapūras biodīzeļdegviela pārsniedz 20 masas %, un biodīzeļdegvielas maisījumos, kurā biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %. Turklāt ir pietiekami daudz pierādījumu tam, ka šim importam, kura apjoms pieauga, cenas bija daudz zemākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas konstatēta izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus.

               (9)

               Visbeidzot, pieprasījumā apgalvots, ka attiecīgā ražojuma cenas vēl joprojām tiek subsidētas, kā konstatēts iepriekš.

         1.3.   Procedūras sākšana

               (10)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju noteikusi, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 23. pantu, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 721/2010 (5) (“sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Komisija saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu norīkoja muitas iestādes reģistrēt no Kanādas un Singapūras sūtītu, kā arī ASV izcelsmes tādas maisījumā iekļautas biodīzeļdegvielas importu, kurā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, nepārsniedz 20 masas %.

               (11)

               Komisija ar Regulu (ES) Nr. 720/2010 (6) arī sāka paralēlu izmeklēšanu par to, vai, importējot no Kanādas un Singapūras sūtītu biodīzeļdegvielu un biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, iespējams, tika apieti antidempinga pasākumi, kurus noteica Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam.

         1.4.   Izmeklēšana

               (12)

               Komisija oficiāli informēja ASV, Kanādas un Singapūra iestādes. Aptaujas anketu nosūtīja zināmiem ražotājiem/eksportētājiem ASV, Kanādā un Singapūrā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un sākšanas regulā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.

               (13)

               Uz aptaujas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie uzņēmumi, un to telpās pēc tam veica pārbaudes apmeklējumus.

                           Ražotāji/eksportētāji Kanādā:

                                       —

                                          BIOX Corporation,

                                       —

                                          Rothsay Biodiesel.

                           Tirgotāji Singapūrā:

                                       —

                                          Trafigura Pte Ltd.,

                                       —

                                          Wilmar Trading Pte Ltd.

                           Ražotāji/eksportētāji ASV:

                                       —

                                          Archer Daniels Midland Company,

                                       —

                                          BP Products North America Inc.,

                                       —

                                          Louis Dreyfus Corporation.

                           Saistītie importētāji:

                                       —

                                          BP Oil International Ltd.,

                                       —

                                          Cargill BV.

               (14)

               Turklāt tika apmeklētas arī Kanādas un Singapūras kompetentās pārvaldes iestādes.

         1.5.   Izmeklēšanas periods

               (15)

               Izmeklēšanas periods aptvēra laiku no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 30. jūnijam (“IP”). Lai noskaidrotu iespējamās tirdzniecības modelī notikušās pārmaiņas, tika vākti dati par periodu no 2008. gada līdz IP beigām.

         2.   RAŽOJUMS, PAR KURU NOTIEK PASĀKUMU APIEŠANAS IZMEKLĒŠANA

               (16)

               Ražojums (proti, ražojums, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana), kuru skar iespējamā pasākumu apiešana, ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk nekā 20 masas % nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 41, 3824 90 91, ex 3824 90 97 un kā izcelsme ir ASV.

               (17)

               Ražojumam, uz kuru attiecas pasākumu apiešanas izmeklēšana, izšķir divas pazīmes. Pirmkārt, saistībā ar apgalvojumiem, ka pārkraušana notika Kanādā un Singapūrā, ražojums ir identisks ar to ražojumu, par kuru notika sākotnējā izmeklēšana, kā aprakstīts iepriekšējā punktā. Saistībā ar sūtījumiem tieši no ASV izmeklējamais ražojums ir biodīzeļdegviela maisījumā, kurā ASV izcelsmes nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, nepārsniedz 20 masas %.

         3.   BIODĪZEĻDEGVIELAS IMPORTS UZ SAVIENĪBU SALĪDZINĀJUMĀ AR BIODĪZEĻDEGVIELAS EKSPORTU NO ASV

               (18)

               Kad 2009. gada martā noteica pagaidu kompensācijas pasākumus, attiecīgā ražojuma imports gandrīz vairs nenotika. Šī situācija apkopota tabulā turpmāk.

                  Biodīzeļdegvielas un konkrētos maisījumos iekļautas biodīzeļdegvielas imports uz Eiropas Savienību

                  ar KN kodu 3824 90 91 (tonnās)

                           2008

                           daļa

                           2009

                           daļa

                           IP

                           daļa

                           ASV

                           1 487 790

                           83,62 %

                           381 227

                           22,29 %

                           24

                           0,00 %

                           Kanāda

                           1 725

                           0,10 %

                           140 043

                           8,19 %

                           197 772

                           9,28 %

                           Singapūra

                           179

                           0,01 %

                           20 486

                           1,20 %

                           32 078

                           1,50 %

                           Avots: Eurostat dati.

               (19)

               Iepriekšminētie Eurostat dati ir par visu biodīzeļdegvielu, kas satur 96,5 % esteru vai vairāk.

               (20)

               Turpretim ASV uzrāda biodīzeļdegvielas un maisījumos iekļautu biodīzeļdegvielas eksportu ar kodu HTS 3824 90 40 00 (dzīvnieku vai augu izcelsmes taukvielu maisījumi):

                  Biodīzeļdegvielas un maisījumā iekļautas biodīzeļdegvielas eksports, ko veic ASV

                  ar kodu HTS 3824 90 40 00 (tonnās)

                           2008

                           2009

                           IP

                           Eiropas Savienība

                           2 241 473

                           335 577

                           358 291

                           Kanāda

                           967

                           128 233

                           161 841

                           Singapūra

                           311

                           42 056

                           27 415

                           2 242 751

                           505 866

                           547 547

                           Avots: ASV Tirdzniecības ministrija.

               (21)

               Salīdzinot abas iepriekšējās tabulas, tiek secināts, ka IP laikposmā uz Savienību eksportētā 358 291 tonna ir maisījumi, kuros biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 96,5 masas %.

         4.   KANĀDA

   4.1.   Vispārīgi apsvērumi

               (22)

               Kanādas ražotāju/eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts. Divi ražotāji, kuri ražo apmēram 90 % no biodīzeļdegvielas produkcijas Kanādā, iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Turklāt ar izmeklēšanu sadarbojās Kanādas atjaunojamo degvielu apvienība un Kanādas valdības saistītās iestādes.

               (23)

               Lai saskaņā ar pamatregulas 23. panta 3. punktu novērtētu, vai pasākumi ir apieti, secīgi jāizvērtē, vai ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ASV, Kanādu un Savienību, kuras izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma piemērošanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiska pamatojuma, ja ir pierādījumi, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazinās līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu izteiksmē un ka par importēto līdzīgo ražojumu joprojām tiek saņemta subsīdija.

         4.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī

   4.2.1.   Imports uz Savienību

               (24)

               Biodīzeļdegvielas imports no ASV samazinājās no 1 487 790 tonnām 2008. gadā līdz 381 227 tonnām 2009. gadā un IP laikposmā bija tuvu pie nulles.

               (25)

               No otras puses, saskaņā ar Eurostat datiem viss biodīzeļdegvielas imports no Kanādas uz Savienību nozīmīgi pieauga laikposmā no 2008. gada līdz IP, proti, no 1 725 tonnām 2008. gadā līdz 140 043 tonnām 2009. gadā un līdz 197 772 tonnām IP laikposmā.

         4.2.2.   ASV biodīzeļdegvielas eksports uz Kanādu

               (26)

               Biodīzeļdegvielas pārdevumiem starp ASV un Kanādu nepiemēro nedz muitas nodokļus, nedz cita veida importa ierobežojumus.

               (27)

               Saskaņā ar ASV statistiku biodīzeļdegvielas eksports no ASV uz Kanādu palielinājās no 967 tonnām 2008. gadā līdz 128 233 tonnām 2009. gadā un līdz 161 841 tonnai IP laikposmā.

               (28)

               Salīdzinot eksporta statistiku, ko sniedza ASV iestādes, ar importa statistiku, ko pārbaudes apmeklējumā sniedza Kanādas iestādes, atklājās nozīmīgas nesakritības par katru mēnesi. Saskaņā ar Kanādas statistiku ASV biodīzeļdegvielas imports palielinājās no 11 757 tonnām 2008. gadā līdz 18 673 tonnām 2009. gadā un līdz 174 574 tonnām IP laikposmā.

               (29)

               Saskaņā ar Kanādas iestāžu sniegto informāciju biodīzeļdegvielas deklarēšanai īpaša koda nav. Tās norādīja, ka Kanāda un ASV apmainās ar importa datiem, lai tos attiecīgi izmantotu kā savus eksporta datus. Datiem par Kanādas importu un ASV eksportu būtu jāsakrīt sešu ciparu līmenī, un tie patiešām diezgan precīzi sakrīt klasifikācijas kodā HTS 38.24.90. Tomēr abu valstu klasifikācijas sistēmas atšķiras to kodu līmenī, kas pārsniedz sešus ciparus. Vēl būtu jānorāda, ka Kanādas statistika ir tikai par importu, kas muitots Kanādā, bet statistikas datu par pārkrautajām precēm nav.

               (30)

               Tiek secināts, ka, lai gan abi datu avoti nesakrīt, ir skaidrs, ka ASV biodīzeļdegvielas eksports uz Kanādu palielinājās no 2008. gada līdz IP, sevišķi pēc kompensācijas pasākumu noteikšanas. Pašreiz Kanādas biodīzeļdegvielas tirgus nevar uzņemt tādus biodīzeļdegvielas daudzumus. “Īstas” Kanādas biodīzeļdegvielas ražotāji patiesībā orientējas uz eksportu.

         4.2.3.   Ražošana Kanādā un īstas Kanādas biodīzeļdegvielas pārdevumi uz Savienību

               (31)

               Divi Kanādas ražotāji, kas sadarbojās, biodīzeļdegvielu no ASV vai kāda cita avota IP laikposmā neiegādājās.

               (32)

               Kanādā biodīzeļdegvielas ražošanas nozare vēl tikai veidojas. IP laikposmā bija izveidotas kādas sešas ražotnes, bet 90 % no kopējā apjoma saražoja tikai divas ražotnes Kanādas austrumos, kuru īpašnieki un vadītāji bija divi ražotāji, kas sadarbojās.

               (33)

               Konstatēja, ka ražotāji, kas sadarbojās, ražojuma apjomus pārdevuši galapircējiem Ziemeļamerikā, t. i., ASV vai Kanādā. Pārējie pārdevumi notikuši ar klientiem, kas pārdeva preci un/vai preci maisījumā ar citu biodīzeļdegvielu. Abi uzņēmumi nezināja, vai klienti pārdeva ražojumus uz Savienību kā Kanādas biodīzeļdegvielu, iekļāva biodīzeļdegvielu maisījumā vai arī to pārdeva galapircējiem ASV vai Kanādā.

               (34)

               Pat pieļaujot tādu ārkārtas situāciju, kad visa “īstā” Kanādas biodīzeļdegviela nonāk Savienībā, tā būtu tikai 20 % no visa Kanādas importa uz Savienību IP laikposmā.

         4.3.   Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām

               (35)

               Salīdzinot statistiku ar datiem, kas saņemti no ražotājiem, kuri sadarbojās, atklājās, ka Kanādas biodīzeļdegvielas ražotāji nebūtu varējuši saražot tādu daudzumu, kas eksportēts no Kanādas uz Savienību. Tādēļ tas liek domāt, ka importa pieaugums no Kanādas uz Savienību ir saistīts ar tādas ASV biodīzeļdegvielas eksportu, kas sūtīta no Kanādas.

               (36)

               Tādējādi par tirdzniecības modeļa pārmaiņām var uzskatīt to, ka no 2008. gada samazinājās vispārējais ASV eksports uz Savienību un pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas līdztekus palielinājās eksports no Kanādas uz Savienību un eksports no ASV uz Kanādu.

         4.4.   Tādu dibinātu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav kompensācijas maksājuma noteikšana

               (37)

               Izmeklēšanā nekonstatēja citu pietiekamu cēloni vai ekonomisko pamatojumu, kas pamatotu pārkraušanu, kā vien izvairīšanos no spēkā esošā kompensācijas maksājuma par ASV izcelsmes biodīzeļdegvielu.

         4.5.   Kompensācijas maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (38)

                  Eurostat datus izmantoja, lai novērtētu, vai importētie ražojumi daudzumu izteiksmē mazināja spēkā esošo kompensācijas pasākumu koriģējošo ietekmi uz biodīzeļdegvielas importu no ASV. Eksporta daudzumus un cenas no Kanādas salīdzināja ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

               (39)

               Kā minēts iepriekš, imports no Kanādas uz Savienību 2008. gadā palielinājās no 1 725 tonnām līdz 197 772 tonnām IP; pēdējais daudzums ir 9,2 % no importa. Nevarēja uzskatīt, ka importa pieaugums no Kanādas bija niecīgs, ja ievēro Savienības tirgus lielumu, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Ievērojot sākotnējā izmeklēšanā noteikto cenu, kas nerada kaitējumu, Kanādas imports uz Savienību IP liecināja, ka cenas bija samazinātas par 50 %, bet cenu samazinājums bija apmēram 40 % no Savienības ražotāju pārdošanas cenas.

               (40)

               Tāpēc secināja, ka pasākumu ietekme tika mazināta daudzumu un cenu izteiksmē.

         4.6.   Subsidēšanas pierādījums

               (41)

               Attiecībā uz subsidēšanu jānorāda, ka ASV biodīzeļdegvielas nodokļu atlaides, kas ir galvenā subsidēšanas shēma, kuru atklāja sākotnējā izmeklēšanā, tika atjaunota ar atpakaļejošu spēku 2010. gada decembrī. Tādēļ secina, ka importētais līdzīgais ražojums tika subsidēts arī IP laikposmā.

         4.7.   Secinājums

               (42)

               Izmeklēšanā tika secināts, ka galīgie kompensācijas maksājumi, ko noteica ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, saskaņā ar pamatregulas 23. pantu tika apieti, veicot pārkraušanu Kanādā.

         5.   SINGAPŪRA

               (43)

               Izmeklēšanā sadarbojās divi tirgotāji, kas atradās Singapūrā. Bez tam sadarbojās arī attiecīgās Singapūras pārvaldes iestādes.

               (44)

               Iepriekš 23. apsvērumā ir aprakstīts, pēc kādiem kritērijiem vērtē, vai notikusi pasākumu apiešana.

               (45)

               Pēc Eurostat datiem, viss biodīzeļdegvielas eksports no Singapūras uz Savienību palielinājās no 179 tonnām 2008. gadā līdz 20 486 tonnām 2009. gadā un līdz 32 078 tonnām IP laikposmā. Šajā pašā periodā palielinājās arī eksports no ASV uz Singapūru.

               (46)

               Pēc attiecīgo Singapūras pārvaldes iestāžu teiktā, iekšzemē saražoto biodīzeļdegvielu pārsvarā pārdod Singapūrā, lai apmierinātu pašmāju pieprasījumu. Tomēr manāms, ka Singapūrā šī nozare palielinās, pateicoties nesen uzceltajām jaunajām ražotnēm.

               (47)

               Parasti eksports no Singapūras ir neliels. Biodīzeļdegvielas importu uz Savienību rūpīgi pārbaudīja 14. panta 6. punkta datubāzē un kopā ar saistītajām nacionālajām muitas iestādēm. Acīmredzami imports palielinājās dažas reizes un ļoti strauji. Analīze atklāja, ka lielākajai daļai minētā importa patiešām bija Singapūras izcelsme. Tomēr nevarēja rast izskaidrojumu par visu importu.

               (48)

               Konstatēja, ka salīdzinājumā ar Savienības patēriņu, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā, importa daudzumi, kurus izskaidrot nevarēja, no Singapūras uz Savienību bija ārkārtīgi nelieli. Turklāt tie veidotu ļoti niecīgu daļu no Savienības patēriņa, ņemot vērā EBP aplēses par ievērojamu Savienības patēriņa pieaugumu kopš sākotnējās izmeklēšanas.

               (49)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka kompensācijas pasākumu koriģējošā ietekme netika mazināta Singapūras izcelsmes daudzumu izteiksmē.

               (50)

               Attiecībā uz pārkraušanu labi zināms, ka Singapūra ir milzīgs Āzijas kuģošanas centrs, kurā ierodas reģiona kuģi un izkrauj preces, kuras pēc tam tiek iekrautas kuģos, kas dodas, cita starpā, uz Eiropu. Šajā izmeklēšanā viens no tirgotājiem, kas sadarbojās, Singapūrā pārkrāva Malaizijas vai Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielu, kuras galamērķis bija Savienībā. IP laikposmā šis tirgotājs vien eksportēja uz Savienību nozīmīgu daudzumu biodīzeļdegvielas, to pārkraujot Singapūrā un Savienībā to muitojot kā Malaizijas vai Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielu. Pārbaudē neatklāja nekādas norādes, kas ļautu apšaubīt deklarēto Indonēzijas vai Malaizijas izcelsmi.

               (51)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, jāizbeidz izmeklēšana par iespējamu kompensācijas pasākumu apiešanu, importējot biodīzeļdegvielu, kas nosūtīta no Singapūras.

         6.   ASV

   6.1.   Iepriekšējas piezīmes

               (52)

               Izmeklēšanā sadarbojās pieci ASV biodīzeļdegvielas vai biodīzeļdegvielas maisījumu ražotāji, trīs no tiem bija iekļauti izlasē sākotnējā izmeklēšanā. ASV valdība sadarbojās, sniedzot eksporta statistiku un savu statistikas interpretāciju.

               (53)

               Visi trīs ražotāji, kuri tika iekļauti izlasē sākotnējā izmeklēšanā, pēc galīgo pasākumu noteikšanas pārstāja eksportēt biodīzeļdegvielu.

               (54)

               Tikai viens no pieciem uzņēmumiem, proti, BP North America, kas sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās, IP laikposmā uz Savienību eksportēja biodīzeļdegvielu maisījumos, kuros biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas % (“B20 un maisījums ar mazāku saturu”).

               (55)

               Nacionālā biodīzeļdegvielas valde (“NBB”), kas pārstāv ASV biodīzeļdegvielas nozari, apgalvoja, ka ražojumam, par kuru, pēc viņu domām, skaidri konstatēts, ka tas nav ražojums, uz kuru attiecas spēkā esošie pasākumi, nevar piemērot kompensācijas pasākumus bez atkārtotas antisubsidēšanas izmeklēšanas. NBB apgalvoja, ka galīgajā regulā skaidri noteikts, ka, runājot par “attiecīgo ražojumu” un “līdzīgo ražojumu”, runā par biodīzeļdegvielu vai biodīzeļdegvielu maisījumos, kuros biodīzeļdegviela pārsniedz 20 masas %. Saskaņā ar NBB apgalvoto šo slieksni nenoteica mākslīgi, tas atbilda reālajai tirgus situācijai, kas konstatēta sākotnējā izmeklēšanā. Konstatēja, ka, piemēram, pēc 20 % robežas varēja skaidri nošķirt dažādus maisījumu veidus, kas bija pieejami ASV tirgū.

               (56)

                  NBB un pārējās ieinteresētās personas uzskatīja, ka izmeklēšana par pasākumu apiešanu var attiecināt kompensācijas pasākumus, kas piemēroti attiecīgajam ražojumam, uz līdzīgo ražojumu, kas ir kā attiecīgais ražojums, tikai nedaudz pārveidots. NBB apgalvoja, ka Padome pati galīgajā regulā konstatēja, ka biodīzeļdegviela maisījumos, kuros biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, nav līdzīgais ražojums. Tādēļ, pēc NBB teiktā, pamatregulas noteikumi neparedz citu iespēju kā tikai jaunas izmeklēšanas sākšanu, lai noteiktu, vai pasākumi jāpiemēro minētajiem maisījumiem.

               (57)

               Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, vispirms jānorāda, ka pamatregulas 23. panta noteikumi pret pasākumu apiešanu paredzēti, lai novērstu visus iespējamos mēģinājumus izvairīties no spēkā esošajiem pasākumiem. Ja ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka pamatregulas 23. panta 3. punkta nozīmē notiek pasākumu apiešana, Komisija sāks izmeklēšanu, lai pasākumu apiešanu konstatētu. Lai saskaņā ar pamatregulas 23. panta 3. punktu novērtētu, vai pasākumi ir apieti, piemēram, secīgi jāizvērtē, vai ir vērojamas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ASV un Savienību, kuras izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma piemērošanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiska pamatojuma, ja ir pierādījumi, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazinās līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu izteiksmē.

               (58)

               Bez tam jāatgādina, ka izmeklēšana par pasākumu apiešanu, balstoties uz pamatregulas 19. pantu, nav noteiktā ražojuma apjoma pārskatīšana un negroza attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju. Pamatregulas 23. panta noteikumi ir juridiskais pamats izmeklēšanai, vai ražojumam noteiktie pasākumi tikuši apieti.

               (59)

               Šai saistībā Komisija atbilstoši pamatregulas 23. panta 4. punktam saņēma pieprasījumu, kurā apgalvots, ka pēc pasākumu piemērošanas no ASV sāka eksportēt uz Savienību biodīzeļdegvielu maisījumos, kuros tā nepārsniedza 20 masas %, tā, iespējams, apejot attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma aprakstā noteikto biodīzeļdegvielas satura robežu. Izmeklēšanā pārbaudīja, vai šādu praksi varētu uzskatīt par pasākumu apiešanu atbilstoši pamatregulas 23. pantam. Visbeidzot, jānorāda, ka apgalvoto pasākumu apiešanas praksi var pārbaudīt tikai atbilstoši pamatregulas 23. pantam.

         6.2.   B20 un maisījuma ar mazāku saturu eksports no ASV uz Savienību

               (60)

               Kā minēts 20. apsvērumā, Amerikas Savienotajās Valstīs ar HTS kodu 3824 90 40 00 klasificē maisījumus, kuros biodīzeļdegviela nepārsniedz 96,5 %. Saskaņā ar ASV eksporta statistiku uz Savienību IP laikposmā pavisam eksportēja 358 291 tonnu šā veida maisījumu.

               (61)

               Izmeklēšanas periodā BP Products North America (“BPNA”) eksportēja nozīmīgu daļu no iepriekšminētā daudzuma.

               (62)

                  BPNA sākotnējā izmeklēšanā nepiedalījās tāpēc, ka biodīzeļdegvielas nozarē tas darbību sāka tikai 2009. gada sākumā, gaidot biodīzeļdegvielas tirgus pieaugumu nākotnē, un bija pieņēmis valsts pasūtījumus kā ASV, tā ārvalstīs. BPNA sāka eksportēt uz Savienību 2009. gada decembrī. Šai saistībā tiek atgādināts, ka galīgos pasākumus noteica 2009. gada jūlijā.

               (63)

               Savienībā BP pārdeva ASV izcelsmes biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļdegviela nepārsniedza 15 masas % (“B15”), Apvienotajā Karalistē, Francijā un Nīderlandē. Visos gadījumos ražojumu jauc kopā ar citiem maisījumiem, lai ievērotu konkrēto dalībvalstu spēkā esošos normatīvos aktus, kas veicina biodegvielas patēriņu degvielas uzpildes stacijās, jo pašlaik to uzskata par ekoloģiski ilgtspējīgu.

               (64)

                  BPNA apgalvoja, ka maisījumi ar biodīzeļdegvielas saturu, mazāku nekā 15 masas %, nav attiecīgā ražojuma līdzīgais ražojums. Ļoti atšķiras īpašības un patiesā situācija tirgū. Loģistikas pasākumi (ieskaitot sūtījumu ierobežojumus), ko veic, ražojot un importējot maisījumus ar zemāku saturu, ļoti atšķiras no tiem, kas saistīti ar augstāka satura maisījumiem. Pēc BPNA teiktā, kad pārvadā maisījumus ar biodīzeļdegvielas saturu, kuri nepārsniedz 15 %, tos klasificē kā naftas produktus pārvadāšanai, tādēļ salīdzinājumā ar ķīmisko produktu pārvadāšanu ir zemākas pārvadāšanas izmaksas. BPNA apgalvoja arī, ka atšķiras augstāka un zemāka biodīzeļdegvielas satura maisījumu veiktspēja dīzeļdzinējos.

               (65)

               Pasākumu apiešanas izmeklēšanas mērķis ir noteikt, vai, iekļaujot biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %, ir apieti spēkā esošie pasākumi. Tomēr būtu jānorāda, ka B20 un maisījumu ar mazāku saturu patiešām ir maisījums tikai ar atšķirīgu sastāvu pretstatā ražošanas procesam, kurā iegūst biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļgvielas saturs ir lielāks nekā B20. Mainīt maisījuma sastāvu ir vienkārši. Uzskata, ka, ražojot B20 un maisījuma ar mazāku saturu, tiek vienkārši nedaudz pārveidots attiecīgais ražojums, jo vienīgā atšķirība ir biodīzeļdegvielas proporcija maisījumā. Tāpat būtu jānorāda, ka attiecīgo ražojumu, kā arī B20 un maisījumu ar mazāku saturu beigās izmanto vienam un tam pašam mērķim Savienībā. Turklāt biodīzeļdegvielai B20 un maisījumos ar mazāku saturu, kā arī biodīzeļdegvielai maisījumos, kuros biodīzeļdegvielas saturs pārsniedz B20, ir vienādas būtiskās īpašības.

         6.3.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī

               (66)

               Attiecīgā ražojuma imports no ASV samazinājās no 1 487 790 tonnām 2008. gadā līdz 381 227 tonnām 2009. gadā un IP laikposmā bija tuvu nullei.

               (67)

               Šai saistībā būtu jānorāda, ka, lai gan sākotnējās izmeklēšanas laikposmā Savienībā bija obligāti, piemēram, B5 maisījumi, tomēr B20 un maisījumu ar mazāku saturu sāka eksportēt no ASV uz Savienību tikai pēc galīgo pasākumu noteikšanas. Sākotnējā izmeklēšanā uz Savienību eksportēja pārsvarā B99,9 saskaņā ar datiem, kas iegūti no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. To izskaidro tas, ka līdz maksimumam paaugstināja subsīdijas par eksportētajām precēm (tika noteikta USD 1 liela nodokļa atlaide par galonu biodīzeļdegvielas).

               (68)

               Tādēļ no ekonomikas viedokļa ir grūti pamatot B20 un maisījumu ar mazāku saturu eksportu citādāk kā vien ar to, ka notikusi izvairīšanās no spēkā esošajiem kompensācijas pasākumiem.

               (69)

               Biodīzeļdegvielas proporcija maisījumā tiek joprojām subsidēta, un importētājs izvairās maksāt tam noteikto kompensācijas maksājumu. Šajā ziņā jānorāda, ka kompensācijas maksājumu par maisījumiem piemēro proporcionāli biodīzeļdegvielas saturam maisījumā, proti, ja importē B15, tad nesamaksātais kompensācijas maksājums būtu apmēram EUR 35 par tonnu.

         6.4.   Tādu dibinātu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav kompensācijas maksājuma noteikšana

               (70)

               Pēc BNPA teiktā, biodīzeļdegvielu maisījumā, kurā biodīzeļdegvielas saturs ir mazāks nekā B15, neražoja ar mērķi izvairīties no maksājumiem. Uzņēmums apgalvoja, ka tas sākotnējā izmeklēšanā nepiedalījās tāpēc, ka tas savu darbību biodīzeļdegvielu nozarē sāka tikai 2009. gada sākumā, cerot uz biodīzeļdegvielas tirgus pieaugumu nākotnē, un bija pieņēmis valsts pasūtījumus kā ASV, tā ārvalstīs. Uzņēmuma konkrētās struktūras dēļ, kā arī tādēļ, ka tas darbojas kā naftas uzņēmums un veic loģistikas darbības ASV, no komerciālā viedokļa bija loģiski ražot maisījumus ASV un eksportēt uz Savienību. Vienmēr tika eksportēts B15 un maisījums ar zemāku saturu, jo drošības pasākumi ir pielaidīgāki, proti, maisījumus, kuros biodīzeļdegvielas saturs ir mazāks nekā B15, saskaņā ar jūras pārvadājumu noteikumiem neuzskata par ķīmisko produktu.

               (71)

               Tiek norādīts, ka saistībā ar eksportu uz Savienību šis uzņēmums sāka savu darbību tikai pēc pasākumu noteikšanas. Uzskata, ka nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien izvairīšanās maksāt spēkā esošo kompensācijas maksājumu par ASV izcelsmes biodīzeļdegvielu.

         6.5.   Kompensācijas maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

               (72)

               Ievērojot to, ka sākotnējā izmeklēšanā cenu līmenis kaitējumu neradīja, ASV B20 un maisījumu ar mazāku saturu imports IP laikposmā liecināja ne tikai par cenu samazinājumu, bet arī par mērķa cenu samazinājumu. B20 un maisījumu ar mazāku saturu eksports notika tikai pēc galīgo pasākumu noteikšanas, un tie bija niecīgi daudzumi.

               (73)

               Tāpēc secināja, ka pasākumu ietekme tika mazināta daudzumu un cenu izteiksmē.

         6.6.   Subsidēšanas pierādījums

               (74)

               Attiecībā uz subsidēšanu jānorāda, ka ASV biodīzeļdegvielas nodokļu atlaides, kas ir galvenā subsidēšanas shēma, ko atklāja sākotnējā izmeklēšanā, tika atjaunota ar atpakaļejošu spēku 2010. gada decembrī. Tādēļ secina, ka importētais līdzīgais ražojums tika subsidēts arī IP laikposmā.

         6.7.   Secinājums

               (75)

               Izmeklēšanā tika secināts, ka ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam piemērotie galīgie kompensācijas maksājumi tika apieti, Savienībā importējot biodīzeļdegvielu maisījumā, kura sastāvā biodīzeļdegviela nepārsniedz 20 masas %.

               (76)

               Secināja, ka vienīgais ekonomiskais pamatojums B20 un maisījumu ar mazāku saturu eksportam, no vienas puses, bija subsidēšana ASV un, no otras puses, izvairīšanās no jebkura kompensācijas maksājuma, importējot Savienībā.

               (77)

                  BPNA pieprasīja tam nepiemērot iespējamos paplašinātos pasākumus. Tomēr izmeklēšanā skaidri atklāja, ka B20 un maisījumu ar mazāku saturu imports notika tikai tādēļ, lai apietu spēkā esošos pasākumus, tādēļ šādu atbrīvojumu tam piešķirt nevar. Atbilstoši pamatregulas 23. panta 6. punkta noteikumiem atbrīvojumus var piešķirt attiecīgā ražojuma ražotājiem, kuri var uzrādīt, ka viņi nav saistīti ne ar vienu ražotāju, kam piemēro pasākumus, un par kuriem konstatēts, ka viņi nav iesaistīti pasākumu apiešanas praksē. Minētajās izmeklēšanās konstatēja, ka BPNA ir iesaistīts apiešanas praksē, jo sāka eksportēt B20 un maisījumus ar mazāku saturu pēc tam, kad tika noteikti antidempinga un kompensācijas pasākumi, bez cita pietiekama cēloņa vai bez ekonomiska pamatojuma kā pasākumu apiešana. Turklāt ir pierādījumi tam, ka pasākumu ietekme tika mazināta cenu un daudzumu izteiksmē un importētais ražojums joprojām tiek subsidēts.

               (78)

               Daži no biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, pieprasīja atbrīvojumu no visiem pasākumiem, kas paplašināti pasākumu apiešanas dēļ. Tika konstatēts, ka minētie ASV ražotāji neražoja un nepārdeva B20 un maisījumus ar mazāku saturu. Atbilstoši pamatregulas 23. panta 6. punktam izmeklēšanā par pasākumu apiešanu var izskatīt tikai tos atbrīvojumu pieprasījumus, kurus iesnieguši ražotāji. Tomēr jānorāda, ka pamatregulas 23. pants paredz noteikumus par jauniem ražotājiem.

         7.   PASĀKUMI

   7.1.   Kanāda

               (79)

               Ievērojot iepriekšminēto, tika secināts, ka galīgais kompensācijas maksājums, kuru noteica ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, saskaņā ar pamatregulas 23. pantu tika apiets, veicot pārkraušanu Kanādā.

               (80)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 23. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jāattiecina uz šā paša ražojuma importu, to nosūtot no Kanādas un deklarējot vai nedeklarējot kā Kanādas izcelsmes ražojumu.

               (81)

               Lai nepieļautu, ka, izvirzot nepārbaudāmus apgalvojumus par to, ka Kanādā pārkrauto ražojumu ražojis uzņēmums, kam ar galīgo regulu nosaka individuālu maksājumu, notiek izvairīšanās no maksājuma, nepieciešams paplašināt tā pasākuma darbības jomu, kas ar Regulas (EK) Nr. 598/2009 1. panta 2. punktu noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, proti, galīgo kompensācijas maksājumu EUR 237 par tonnu.

               (82)

               Kompensācijas maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļas masas saturam (biodīzeļdegvielas saturam).

               (83)

               Saskaņā ar pamatregulas 23. panta 4. punktu un 24. panta 5. punktu, kas nosaka, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot prasību par reģistrāciju, kuru noteica ar sākšanas regulu, maksājumi ir jāiekasē par to reģistrēto biodīzeļdegvielas importu, kas tiek sūtīts no Kanādas.

         7.2.   ASV

               (84)

               Ievērojot iepriekšminēto, tika secināts, ka ASV izcelsmes biodīzeļdegvielai piemērotais galīgais kompensācijas maksājums atbilstoši pamatregulas 23. pantam tika apiets, Savienībā importējot B20 un maisījumu ar mazāku saturu.

               (85)

               Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 23. panta 1. punkta pirmo teikumu būtu jāpiemēro spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, arī tad, ja importē Savienībā B20 un maisījumu ar mazāku saturu.

               (86)

               Jāpaplašina pasākumi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 598/2009 1. panta 2. punktā.

               (87)

               Paplašinātais kompensācijas maksājums maisījumiem piemērojams proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļas masas saturam (biodīzeļdegvielas saturam).

               (88)

               Saskaņā ar pamatregulas 23. panta 4. punktu un 24. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot sākšanas regulā noteikto prasību par reģistrāciju, maksājumi ir jāiekasē par to B20 un maisījumu ar mazāku saturu reģistrētu importu, kuru izcelsme ir ASV.

         8.   IZMEKLĒŠANAS PRET SINGAPŪRU IZBEIGŠANA

               (89)

               Ņemot vērā konstatējumus par Singapūru, jāizbeidz izmeklēšana par iespējamo kompensācijas pasākumu apiešanu, ko veic, importējot no Singapūras nosūtītu biodīzeļdegvielu, un jāpārtrauc no Singapūras nosūtīta biodīzeļdegvielas importa reģistrēšana, ko ieviesa ar sākšanas regulu.

         9.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMS

               (90)

               Kanādā divi uzņēmumi, kas sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasīja tos atbrīvot no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu.

               (91)

               Tika konstatēts, ka divi Kanādas ražotāji, kas sadarbojās, neiesaistījās pasākumu apiešanas praksē, par kuru notiek šī izmeklēšana. Turklāt minētie ražotāji varētu pierādīt, ka tie nav saistīti ar ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem/eksportētājiem. Tādēļ tiem var piešķirt atbrīvojumu.

               (92)

               Tāpēc uzskata, ka šajā gadījumā vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir derīga, šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām atbilstīga rēķina iesniegšana dalībvalstu muitas iestādēm. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecas paplašinātais kompensācijas maksājums.

               (93)

               Viena ASV ieinteresētā persona, kas sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasīja to atbrīvot no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu.

               (94)

               Iepriekš 77. apsvērumā paskaidrots, ka izmeklēšanā atklāja, ka minētā persona bija iesaistījusies pasākumu apiešanas praksē, importējot B20 un maisījumus ar mazāku saturu. Tādēļ atbrīvojumu piešķirt nevarēja.

               (95)

               Tomēr jāuzsver, ja kāds(-i) saistītais(-ie) ražotājs(-i) eksportētājs(-i) subsīdijas vairs nesaņem, šīs personas var pieprasīt pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 19. pantam.

         10.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (96)

               Visas ieinteresētās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika izskatītas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 noteikts importētiem nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteriem un/vai parafīna gāzeļļai, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, kurā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, pārsniedz 20 masas %, un ar izcelsmi Amerikas Savienotajās Valstīs, ar šo piemēro arī importētiem nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteriem un/vai parafīna gāzeļļai, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, kurā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, pārsniedz 20 masas %, kas nosūtīti no Kanādas, deklarējot vai nedeklarējot tos kā Kanādas izcelsmes ražojumus, un ko pašlaik deklarē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009921), ex 2710 19 41 (Taric kods 2710194121), ex 3824 90 91 (Taric kods 3824909110) un ex 3824 90 97 (Taric kods 3824909701), izņemot tos ražojumus, ko izgatavojuši turpmāk uzskaitītie uzņēmumi:

               Valsts

               Uzņēmums

               Taric papildu kods

               Kanāda

                  BIOX Corporation, Oakville, Ontārio, Kanāda

               B107

               Kanāda

                  Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontārio, Kanāda

               B108

         Maksājums, kura piemērošanu paplašina, ir maksājums, kurš ar Regulas (EK) Nr. 598/2009 1. panta 2. punktu noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, proti, galīgais kompensācijas maksājums EUR 237 par tonnu tīrsvara.
   Kompensācijas maksājumu maisījumiem piemēro proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļas masas saturam (biodīzeļdegvielas saturam).
   2.   To atbrīvojumu piemērošana, kuri piešķirti 1. punktā minētajiem uzņēmumiem vai kurus Komisija ir atļāvusi saskaņā ar 4. panta 2. punktu, ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja neiesniedz šādu rēķinu, piemēro 1. punktā noteikto kompensācijas maksājumu.
   3.   Maksājumu, kura piemērošanu paplašina ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas nosūtīts no Kanādas, neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav deklarēts ar izcelsmi Kanādā, un reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 721/2010 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 597/200923. panta 4. punktu un 24. panta 5. punktu, izņemot importu, kuru ražojuši 1. punktā norādītie uzņēmumi.
   4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 noteikts importētiem nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteriem un/vai parafīna gāzeļļai, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (pazīstams kā “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, kurā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, pārsniedz 20 masas %, ar izcelsmi Amerikas Savienotajās Valstīs, ar šo piemēro arī uz Savienību importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā 20 masas % nepārsniedz nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un kurus pašlaik deklarē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009930), ex 2710 19 41 (Taric kods 2710194130) un ex 3824 90 97 (Taric kods 3824909704).
   Maksājumi, kuru piemērošanu paplašina, ir maksājumi, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 598/2009 1. panta 2. punktā.
   Kompensācijas maksājumu maisījumiem piemēro proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļas masas saturam (biodīzeļdegvielas saturam).
   2.   Maksājumus, kuru piemērošana ir paplašināta ar šā panta 1. punktu, iekasē par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes importu, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 721/2010 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 597/200923. panta 4. punktu un 24. panta 5. punktu.
   3.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   3. pants
   Ar šo izbeidz izmeklēšanu, ko sāka saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 721/2010 attiecībā uz izmeklēšanu par to kompensācijas pasākumu iespējamo apiešanu, kas ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 noteikti Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, kas nosūtīts no Singapūras un kā izcelsme ir vai nav deklarēta Singapūrā, un par šāda importa reģistrāciju.
   4. pants
   1.   Pieprasījumu atbrīvojumam no maksājuma, kura piemērošanas joma ir paplašināta ar 1. panta 1. punktu un 2. panta 1. punktu, iesniedz rakstiski Eiropas Savienības oficiālajā valodā, un to ir parakstījis atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

                  European Commission

                  Directorate-General for Trade

                  Directorate H

                  Office: N-105 04/92

                  1049 Brussels

                  BELGIUM

               Fakss: + 32 22956505

         2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/200923. panta 6. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju var ar lēmumu piešķirt atbrīvojumu no 1. panta 1. punktā un 2. panta 1. punktā paplašinātā maksājuma tādu uzņēmumu importam, kuri neapiet ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 piemērotos kompensācijas maksājumus.
   5. pants
   Muitas dienestiem tiek uzdots pārtraukt importa reģistrēšanu, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 721/2010 2. pantu.
   6. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 5. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (2)  OV L 67, 12.3.2009., 50. lpp.

      (3)  OV L 179, 10.7.2009., 1. lpp.

      (4)  OV L 179, 10.7.2009., 26. lpp.

      (5)  OV L 211, 12.8.2010., 6. lpp.

      (6)  OV L 211, 12.8.2010., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt šādam izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                  1.

                  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats.

                  2.

                  Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais [attiecīgā ražojuma] [apjoms], kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā [uzņēmuma nosaukums un adrese], [Taric papildkods], [attiecīgajā valstī]. Es paziņoju, ka šajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

                  3.

                  Datums un paraksts.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 367/2012 ( 2012. gada 27. aprīlis ), ar ko nosaka nepieciešamos pasākumus attiecībā uz ārpuskvotas cukura un izoglikozes papildu daudzumu laišanu Savienības tirgū ar samazinātu pārpalikuma maksājumu 2011./2012. tirdzniecības gadā

text:
               28.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 116/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 367/2012
   (2012. gada 27. aprīlis),
   ar ko nosaka nepieciešamos pasākumus attiecībā uz ārpuskvotas cukura un izoglikozes papildu daudzumu laišanu Savienības tirgū ar samazinātu pārpalikuma maksājumu 2011./2012. tirdzniecības gadā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 64. panta 2. punktu un 186. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Cenas pasaules cukura tirgos, pamatojoties uz cukura cenām Londonas termiņdarījumu biržā, kopš 2011./2012. tirdzniecības gada ir nostabilizējušās vēsturiski diezgan augstā līmenī. Cenas Londonas termiņdarījumu biržā ir svārstījušās amplitūdā no USD 600 līdz USD 650 par tonnu jeb no EUR 460 līdz EUR 500 par tonnu.

               (2)

               Vienlaikus Savienības cukura tirgos ir turpinājušas pieaugt cenas, kā konstatēts, izmantojot cenu uzraudzības sistēmu, kas izveidota ar 14. pantu Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 952/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (2); turklāt cenu pieaugums paātrinājās no 2011. gada oktobra, kad cukura vidējā cena Savienībā mēneša laikā palielinājās par vairāk nekā 10 %.

               (3)

               Lai uzlabotu piegādes situāciju Savienības cukura tirgū, 2011. gada novembrī tika veikti ārkārtas pasākumi ar Komisijas 2011. gada 30. novembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011, ar ko izsludina uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus pastāvīgajā konkursā 2011./2012. tirdzniecības gadam cukura ar KN kodu 1701 importam, piemērojot pazeminātu muitas nodokļa likmi (3), un Komisijas 2011. gada 30. novembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1240/2011, ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz ārpuskvotas cukura un izoglikozes laišanu Savienības tirgū ar samazinātu pārpalikuma maksājumu 2011./2012. tirdzniecības gadā (4). Neraugoties uz šiem pasākumiem, Savienības cukura cenu pieauguma tendence turpinājās, un vidējā cena 2012. gada februārī sasniedza EUR 701 par tonnu, kas nozīmē palielinājumu par vairāk nekā 20 % laikposmā no 2011. gada septembra līdz 2012. gada februārim jeb gandrīz par 40 % laikposmā no 2011. gada februāra līdz 2012. gada februārim.

               (4)

               Eiropas Savienības cukura cenu pieauguma tendences turpināšanās norāda, ka Eiropas Savienības cukura tirgū piegāžu pieejamība patlaban ir uzlabojusies tikai nedaudz. Šīs analīzes rezultātus 2012. gada 8. marta Pārvaldības komitejas sēdē apstiprināja liela daļa dalībvalstu, kuras uzskatīja, ka joprojām pastāv piegādes problēmas, kas tirdzniecības gada laikā var pat vēl pieaugt. Tas jo īpaši varētu skart mazos un vidējos uzņēmumus un klientus, kuri noslēguši ilgtermiņa līgumus par nemainīgiem apjomiem.

               (5)

               No otras puses, labas ražas rezultātā cukura produkcija vairākās Eiropas Savienības daļās ir pārsniegusi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 56. pantā noteikto kvotu – 5,3 miljonus tonnu. Ņemot vērā aplēses par pieprasījumu pēc rūpnieciskā cukura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 62. pantu, ārpuskvotas cukura eksporta saistības 2011./2012. gadam, kas noteiktas ar Komisijas 2011. gada 15. aprīļa Īstenošanas regulu (ES) Nr. 372/2011, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām (5), kā arī ārpuskvotas cukura daudzumus, kas laisti Savienības tirgū saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1240/2011, joprojām būs pieejami ievērojami daudzumi ārpuskvotas cukura. Daļu no šā cukura varētu darīt pieejamu Savienības cukura tirgū nekavējoties, lai daļēji apmierinātu pieprasījumu un tādējādi palīdzētu ierobežot Savienības cukura cenu pieauguma tendenci, kas šobrīd rada tirgus traucējumus.

               (6)

               Ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 186. pantu Komisija ir pilnvarota veikt vajadzīgos pasākumus nozarē, ja Savienības tirgos cukura cenas pieaug tādā mērā, ka situācija rada traucējumus vai varētu radīt traucējumus tirgū.

               (7)

               Ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 64. panta 2. punktu Komisija ir pilnvarota par cukura un izoglikozes daudzumiem, kas saražoti, pārsniedzot kvotu, noteikt pārpalikuma maksājumu pietiekami augstā līmenī, lai novērstu pārpalikuma daudzumu uzkrāšanos. Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (6), 3. panta 1. punktā šis pārpalikuma maksājums ir noteikts EUR 500 apmērā par tonnu.

               (8)

               Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, ņemot vērā pastāvīgi zemo cukura piegādes līmeni iekšējā tirgū, uz ko skaidri norāda novērotais būtiskais vidējās cenas pieaugums Savienības cukura tirgū 2011./2012. tirdzniecības gadā, var rasties vajadzība laist iekšējā tirgū papildu ārpuskvotas cukura daudzumus. Palielinoties piegādēm, cukura tirgus darbībai vajadzētu kļūt vienmērīgākai. Lai novērstu jebkādu daudzumu uzkrāšanās risku, ir lietderīgi atļaut laist Savienības tirgū ierobežotu daudzumu. Ņemot vērā aplēses par piegādes trūkumu un alternatīviem piegādes avotiem, ierobežoto daudzumu vajadzētu noteikt 250 000 tonnu apmērā. Šādam ierobežotam cukura daudzumam, kas saražots virs kvotas, būtu jānosaka samazināts pārpalikuma maksājums par tonnu, kas atbilst starpībai starp visnesenāk publiski pieejamo vidējo Savienības cenu un pasaules tirgus cenu.

               (9)

               Regulā (EK) Nr. 1234/2007 noteiktas gan cukura, gan izoglikozes kvotas, tāpēc līdzīgs pasākums būtu jāpiemēro attiecīgam ārpus kvotas saražotam izoglikozes daudzumam, jo šis produkts zināmā mērā ir cukura komerciāls aizstājējs.

               (10)

               Šā iemesla dēļ un lai palielinātu piegādes, cukura un izoglikozes ražotājiem būtu jāiesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm pieteikums, lai saņemtu sertifikātu, kas ļauj tiem Savienības tirgū pārdot konkrētus ārpus kvotas ierobežojumiem saražotus daudzumus, kuriem tiktu piemērots samazināts pārpalikuma maksājums.

               (11)

               Sertifikātu derīguma laikam būtu jābūt ierobežotam, lai sekmētu ātru piegādes situācijas uzlabošanos.

               (12)

               Nosakot maksimālo ierobežojumu daudzumam, ko katrs ražotājs var pieprasīt vienā pieteikumu iesniegšanas periodā, un izdodot sertifikātus tikai produktiem, ko saražojis pats pieteikuma iesniedzējs, ar šo regulu tiktu novērsta spekulatīva rīcība izveidotajā sistēmā.

               (13)

               Iesniedzot pieteikumu, cukura ražotājiem būtu jāapņemas samaksāt minimālo cenu par cukurbietēm, kas izmantotas to pieprasītā cukura daudzuma saražošanai. Būtu jākonkretizē minimālās atbilstības prasības attiecībā uz pieteikumiem.

               (14)

               Dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jāpaziņo Komisijai par saņemtajiem pieteikumiem. Lai vienkāršotu un standartizētu šo paziņojumu, būtu jābūt pieejamiem attiecīgiem paraugiem.

               (15)

               Komisijai būtu jānodrošina, ka sertifikātus piešķir, nepārsniedzot šajā regulā noteiktos daudzuma ierobežojumus. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jābūt iespējai noteikt piešķīruma koeficientu, kas piemērojams saņemtajiem pieteikumiem.

               (16)

               Dalībvalstīm būtu nekavējoties jāpaziņo pieteikumu iesniedzējiem, vai to pieprasītais daudzums piešķirts pilnībā vai daļēji.

               (17)

               Samazināts pārpalikuma maksājums būtu jāmaksā pēc tam, kad pieteikums ir pieņemts, un pirms sertifikāta izdošanas.

               (18)

               Kompetentajām iestādēm būtu jāpaziņo Komisijai daudzumi, par kuriem ir izdoti sertifikāti un kam piemēro samazinātus pārpalikuma maksājumus. Šim nolūkam Komisija dara pieejamus attiecīgus paraugus.

               (19)

               Savienības cukura tirgū laistajiem cukura daudzumiem, kas pārsniedz saskaņā ar šo regulu izdotajos sertifikātos noteiktos daudzumus, būtu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 1234/2007 64. panta 2. punktā paredzētais pārpalikuma maksājums. Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka jebkuram pieteikuma iesniedzējam, kurš nepilda saistības par tam izdotajā sertifikātā norādītā daudzuma laišanu Savienības tirgū, arī jāmaksā EUR 500 par tonnu. Šīs konsekventās pieejas mērķis ir novērst to, ka ar šo regulu ieviestais mehānisms tiek izmantots ļaunprātīgi.

               (20)

               Lai noteiktu vidējās cenas kvotas un ārpuskvotas cukuram Savienības tirgū saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 952/2006 13. panta 1. punktu, cukurs, uz ko attiecas saskaņā ar šo regulu izdots sertifikāts, būtu jāuzskata par kvotas cukuru.

               (21)

               Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmuma 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (7) 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka iemaksas un citi nodokļi, kas paredzēti saskaņā ar cukura tirgus kopīgo organizāciju, veido pašu resursus. Tāpēc jānosaka minēto summu konstatēšanas datums tādā nozīmē, kādā tas paredzēts 2. panta 2. punktā un 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (8).

               (22)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pārpalikuma maksājuma pagaidu samazinājums
   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 967/2006 3. panta 1. punkta, pārpalikuma maksājuma summu par papildu maksimālo daudzumu 250 000 tonnu cukura, izsakot baltā cukura ekvivalentā, un 13 000 tonnu izoglikozes, izsakot sausnā, kas saražots, pārsniedzot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 VI pielikumā noteikto kvotu, un laists Savienības tirgū 2011./2012. tirdzniecības gadā, nosaka EUR 211 apmērā par tonnu. Samazināto pārpalikuma maksājumu maksā pēc tam, kad ir pieņemts 2. pantā minētais pieteikums, un pirms ir izdots 6. pantā minētais sertifikāts.
   2. pants
   Pieteikums sertifikāta saņemšanai
   1.   Lai izmantotu 1. pantā norādītos nosacījumus, cukura un izoglikozes ražotāji iesniedz pieteikumu sertifikāta saņemšanai.
   2.   Pieteikumu var iesniegt vienīgi uzņēmumi, kas ražo cukurbiešu vai cukurniedru cukuru vai izoglikozi un kas apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 57. pantu, un kam saskaņā ar minētās regulas 56. pantu piešķirta ražošanas kvota 2011./2012. tirdzniecības gadam.
   3.   Katrs pretendents vienā pieteikumu iesniegšanas periodā var iesniegt tikai vienu pieteikumu attiecībā uz cukuru un tikai vienu pieteikumu attiecībā uz izoglikozi.
   4.   Pieteikumus sertifikāta saņemšanai iesniedz pa faksu vai elektronisko pastu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā uzņēmums ir apstiprināts. Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt, lai elektroniski iesniegtajiem pieteikumiem būtu pievienots uzlabots elektroniskais paraksts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK nozīmē (9).
   5.   Pieteikumus pieņem, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

               (a)

               pieteikumā norādīts:

                           i)

                           pieteikuma iesniedzēja vārds, uzvārds/nosaukums, adrese un PVN maksātāja numurs un

                           ii)

                           pieprasītie daudzumi, kas izteikti baltā cukura ekvivalenta tonnās vai izoglikozes sausnas tonnās, noapaļojot līdz veseliem skaitļiem;

               (b)

               šim pieteikumu iesniegšanas periodam pieprasītie daudzumi, kas izteikti baltā cukura ekvivalenta tonnās un izoglikozes sausnas tonnās, nepārsniedz 50 000 tonnas attiecībā uz cukuru un 2 500 tonnas attiecībā uz izoglikozi;

               (c)

               ja pieteikums attiecas uz cukuru, pieteikuma iesniedzējs apņemas samaksāt cukurbiešu minimālo cenu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 49. pantā, par cukura daudzumu, uz ko attiecas saskaņā ar šīs regulas 6. pantu izdotie sertifikāti;

               (d)

               pieteikumu raksta tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, kurā iesniedz pieteikumu;

               (e)

               pieteikumā ir norādīta atsauce uz šo regulu un datumu, līdz kuram jāiesniedz pieteikumi attiecīgajam pieteikumu iesniegšanas periodam, kā izklāstīts 3. pantā.

         6.   Pieteikumu pēc iesniegšanas nedrīkst atsaukt vai grozīt pat tad, ja pieprasītais daudzums piešķirts tikai daļēji.
   3. pants
   Pieteikumu iesniegšana
   1.   Pirmais periods, kura laikā var iesniegt pieteikumu, beidzas 2012. gada 2. maijā plkst. 12.00 dienā pēc Briseles laika.
   2.   Pieteikumu iesniegšanas termiņi otrajam un turpmākajiem pieteikumu iesniegšanas periodiem sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējā termiņa beigu datuma. Tie beidzas 2012. gada 23. maijā, 2012. gada 6. jūnijā un 2012. gada 20. jūnijā plkst. 12.00 dienā pēc Briseles laika.
   3.   Komisija var apturēt pieteikumu iesniegšanu vienam vai vairākiem pieteikumu iesniegšanas periodiem.
   4. pants
   Dalībvalstu ziņošana par pieteikumiem
   1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes, pamatojoties uz 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, lemj par to, vai pieteikumus var pieņemt. Ja kompetentās iestādes nolemj, ka pieteikumu nevar pieņemt, tās nekavējoties par to paziņo pieteikuma iesniedzējam.
   2.   Kompetentā iestāde ne vēlāk kā piektdienā pa faksu vai elektronisko pastu paziņo Komisijai par visiem pieņemtajiem pieteikumiem, kas iesniegti iepriekšējā pieteikumu iesniegšanas periodā. Minētajā paziņojumā neiekļauj 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētos datus. Dalībvalstis, kas nav saņēmušas pieteikumus, bet kurām 2011./2012. tirdzniecības gadā piešķirta cukura vai izoglikozes kvota, tajā pašā termiņā arī nosūta Komisijai paziņojumu par to, ka pieteikumi nav iesniegti.
   3.   Paziņojumu formu un saturu nosaka, pamatojoties uz paraugiem, kurus Komisija darījusi pieejamus dalībvalstīm.
   5. pants
   Ierobežojumu pārsniegums
   Ja informācija, ko dalībvalstu kompetentās iestādes paziņojušas saskaņā ar 4. panta 2. punktu, liecina, ka pieprasītie daudzumi pārsniedz 1. pantā noteiktos ierobežojumus, Komisija:

               (a)

               nosaka piešķīruma koeficientu, ko dalībvalstis piemēro daudzumiem, uz kuriem attiecas katrs paziņotais pieteikums sertifikāta saņemšanai;

               (b)

               noraida vēl nepaziņotos pieteikumus;

               (c)

               noslēdz pieteikumu iesniegšanas termiņu.

         6. pants
   Sertifikātu izdošana
   1.   Neskarot 5. pantu, desmitajā darbdienā pēc nedēļas, kurā beidzas pieteikumu iesniegšanas periods, kompetentā iestāde izdod sertifikātus par pieteikumiem, kas Komisijai paziņoti saskaņā ar 4. panta 2. punktu, attiecībā uz konkrēto pieteikumu iesniegšanas periodu.
   2.   Katru pirmdienu dalībvalstis paziņo Komisijai par cukura un/vai izoglikozes daudzumiem, par ko tās izdevušas sertifikātus iepriekšējā nedēļā.
   3.   Sertifikāta veidlapa norādīta pielikumā.
   7. pants
   Sertifikātu derīgums
   Sertifikāti ir derīgi līdz otrā mēneša beigām pēc mēneša, kurā sertifikāts izdots.
   8. pants
   Sertifikātu nododamība
   No sertifikātiem izrietošās tiesības un saistības nav nododamas.
   9. pants
   Cenu paziņošana
   Piemērojot Regulas (EK) Nr. 952/2006 13. panta 1. punktu, pārdotā cukura daudzumu, uz ko attiecas saskaņā ar šo regulu izdots sertifikāts, uzskata par kvotas cukuru.
   10. pants
   Uzraudzība
   1.   Pieteikuma iesniedzēji Regulas (EK) Nr. 952/2006 21. panta 1. punktā paredzētajos ikmēneša paziņojumos iekļauj daudzumus, par kuriem tie saņēmuši sertifikātus saskaņā ar šīs regulas 6. pantu.
   2.   Līdz 2012. gada 31. oktobrim katrs sertifikāta turētājs saskaņā ar šo regulu iesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm pierādījumus, ka visi daudzumi, uz ko attiecas tā sertifikāti, tikuši laisti Savienības tirgū. Par katru sertifikātā norādīto tonnu, kas nav laista Savienības tirgū nevis nepārvaramas varas apstākļu, bet citu iemeslu dēļ, nosaka maksājumu EUR 289 par tonnu.
   3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai daudzumus, kas nav laisti Savienības tirgū.
   4.   Dalībvalstis aprēķina un paziņo Komisijai starpību starp cukura un izoglikozes kopējo daudzumu, ko katrs ražotājs saražojis ārpus kvotas, un daudzumiem, no kuriem ražotāji atbrīvojušies saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 967/2006 4. panta 1. punkta otro daļu un Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1240/2011. Ja ražotāja ārpuskvotas cukura vai ārpuskvotas izoglikozes atlikušais daudzums ir mazāks nekā šim ražotājam saskaņā ar šo regulu piešķirtie daudzumi, ražotājs par šo starpību maksā EUR 500 par tonnu.
   11. pants
   Tiesību noteikšanas diena
   Piemērojot Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 2. panta 2. punktu un 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Savienības tiesību noteikšanas diena ir diena, kurā pieteikuma iesniedzējs nomaksā pārpalikuma maksājumu saskaņā ar 1. pantu.
   12. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tā zaudē spēku 2012. gada 31. decembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 27. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 39. lpp.

      (3)  OV L 318, 1.12.2011., 4. lpp.

      (4)  OV L 318, 1.12.2011., 9. lpp.

      (5)  OV L 102, 16.4.2011., 8. lpp.

      (6)  OV L 176, 30.6.2006., 22. lpp.

      (7)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

      (8)  OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.

      (9)  OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.

      PIELIKUMS

         Regulas 6. panta 3. punktā minētā sertifikāta paraugs

      SERTIFIKĀTS
      par Regulas (EK) Nr. 967/2006 3. pantā noteiktā maksājuma samazinājumu 2011./2012. tirdzniecības gadā


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 719/2012 ( 2012. gada 7. augusts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               8.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 719/2012
   (2012. gada 7. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  TR

                  54,9

                  XS

                  32,3

                  ZZ

                  43,6

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,8

                  TR

                  92,0

                  UY

                  94,8

                  ZA

                  99,0

                  ZZ

                  95,7

                  0806 10 10

                  CL

                  226,1

                  EG

                  229,0

                  IL

                  138,6

                  MA

                  159,3

                  MX

                  186,3

                  TN

                  203,8

                  TR

                  138,3

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  165,0

                  BR

                  86,0

                  CL

                  120,9

                  NZ

                  123,4

                  US

                  161,5

                  ZA

                  102,7

                  ZZ

                  126,6

                  0808 30 90

                  AR

                  129,0

                  CL

                  164,3

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  130,9

                  ZA

                  104,0

                  ZZ

                  138,7

                  0809 29 00

                  CA

                  627,1

                  TR

                  434,9

                  ZZ

                  531,0

                  0809 30

                  TR

                  166,0

                  ZZ

                  166,0

                  0809 40 05

                  BA

                  62,3

                  IL

                  69,8

                  MK

                  70,3

                  ZZ

                  67,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 900/2012 ( 2012. gada 2. oktobris ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Agneau de lait des Pyrénées (AĢIN))

text:
               3.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 900/2012
   (2012. gada 2. oktobris)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Agneau de lait des Pyrénées (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 5. punkta trešo daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Francijas 2007. gada 10. decembra pieteikums reģistrēt nosaukumu Agneau de lait des Pyrénées kā aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Spānija ir cēlusi iebildumus pret šādu reģistrāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 1. punktam. Iebildums tika atzīts par pieņemamu saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktu.

               (3)

               Komisija ar 2010. gada 8. novembra vēstuli aicināja attiecīgās dalībvalstis panākt vienošanos atbilstīgi to iekšējām procedūrām.

               (4)

               Ņemot vērā to, ka Spānija un Francija norādītajā termiņā vienošanos nav panākušas, Komisijai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 510/2006 15. panta 2. punktā.

               (5)

               Spānijas iebildums attiecas galvenokārt uz to, ka, iespējams, ģeogrāfiskā apgabala robežas ir noteiktas nepareizi, kā arī uz iespējamo īpašas saiknes trūkumu starp attiecīgā produkta īpašībām un Pireneju masīvu. Tomēr Komisija nav atklājusi nedz acīmredzamu kļūdu attiecībā uz šiem elementiem, kas minēti iesniegtajā pieteikumā, nedz kādu neatbilstību starp minēto pieteikumu un Regulas (EK) Nr. 510/2006 prasībām.

               (6)

               Turklāt savā iebildumā Spānija uzsvēra, ka nosaukuma Agneau de lait des Pyrénées reģistrācija var radīt neskaidrības gan par produkta patieso izcelsmi, jo Pireneju masīvs atrodas ne tikai Francijā, gan arī par to, ka Pireneju masīva daļā, kas atrodas Spānijā, tradicionāli tiek ražoti produkti (tostarp produkts ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Cordero de Navarra), kas ir līdzīgi tiem, uz kuriem attiecas pieteikums.

               (7)

               Ja saistībā ar iesniegto iebildumu netiek panākta nekāda vienošanās, Komisijai jāpieņem lēmums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 5. punkta trešo daļu. Nosaukuma Agneau de lait des Pyrénées tulkošana (jo īpaši spāņu valodā), iespējams, var maldināt patērētājus par produkta patieso izcelsmi. Pat ja nav nekādu iemeslu nereģistrēt nosaukumu Agneau de lait des Pyrénées, tomēr šādu neskaidrību nedrīkst pieļaut, turklāt jānodrošina taisnīga nosaukumu izmantošana. Tāpēc nosaukuma Agneau de lait des Pyrénées ģeogrāfiskos datus nevajadzētu tulkot citās valodās tad, kad produkts, kas atbilst Agneau de lait des Pyrénées specifikācijai, tiek laists tirgū. Tas varētu attiekties uz šāda tulkojuma izmantošanu gan marķējumā, gan arī informācijā par produktu vai tā reklāmā. Turklāt marķējumā izcelsmes valsts būtu jānorāda tajā pašā redzamības laukā, kurā ierakstīts nosaukums Agneau de lait des Pyrénées, izmantojot to pašu burtu lielumu, kāds izmantots šim nosaukumam.

               (8)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukums Agneau de lait des Pyrénées būtu jāieraksta Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā.

               (9)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Atsauces uz nosaukumu Pyrénées nav jātulko tad, kad produkti, kas atbilst šīs regulas pielikumā iekļautā nosaukuma specifikācijai, tiek laisti tirgū.
   Uz marķējuma, kurā iekļauts šīs regulas pielikumā minētais nosaukums, izcelsmes valsts jānorāda tajā pašā redzamības laukā, kurā ierakstīts nosaukums, izmantojot to pašu burtu lielumu, kāds izmantots nosaukumam.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 2. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (2)  OV C 93, 13.4.2010., 20. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 510/2006 I pielikumā uzskaitītie pārtikas produkti:

         1.1. grupa   Svaiga gaļa (un subprodukti)

      FRANCIJA

         Agneau de lait des Pyrénées (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 429/2014 ( 2014. gada 25. aprīlis ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               26.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/68

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 429/2014
   (2014. gada 25. aprīlis),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 25. aprīlī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  51,5

                  MK

                  105,0

                  TN

                  89,9

                  TR

                  83,5

                  ZZ

                  82,5

                  0707 00 05

                  AL

                  41,5

                  MA

                  39,8

                  MK

                  59,4

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  66,2

                  0709 93 10

                  MA

                  29,9

                  TR

                  87,2

                  ZZ

                  58,6

                  0805 10 20

                  EG

                  45,0

                  IL

                  69,3

                  MA

                  47,2

                  TN

                  57,9

                  TR

                  44,7

                  ZZ

                  52,8

                  0805 50 10

                  MA

                  35,6

                  TR

                  88,8

                  ZZ

                  62,2

                  0808 10 80

                  AR

                  100,0

                  BR

                  81,4

                  CL

                  107,1

                  CN

                  96,9

                  MK

                  25,7

                  NZ

                  138,7

                  US

                  166,9

                  ZA

                  130,1

                  ZZ

                  105,9

                  0808 30 90

                  AR

                  90,7

                  CL

                  158,6

                  ZA

                  108,7

                  ZZ

                  119,3

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1669 (2016. gada 15. septembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

text:
               16.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 249/34

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1669
   (2016. gada 15. septembris),
   ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

               (3)

               Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. septembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

               (4)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 15. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 14. maija Regula (EK) Nr. 533/2007 par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē (OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.).

      (3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
                  (%)

                  Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam
                  (kg)

                  09.4067

                  1,600004

                  —

                  09.4068

                  0,459349

                  —

                  09.4069

                  0,166975

                  —

                  09.4070

                  —

                  890 500


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/69 (2017. gada 12. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               13.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 9/6

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/69
   (2017. gada 12. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 12. janvāris

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  269,9

                  MA

                  121,7

                  SN

                  204,0

                  TR

                  106,0

                  ZZ

                  175,4

                  0707 00 05

                  MA

                  86,1

                  TR

                  166,7

                  ZZ

                  126,4

                  0709 91 00

                  EG

                  144,1

                  ZZ

                  144,1

                  0709 93 10

                  MA

                  240,8

                  TR

                  229,3

                  ZZ

                  235,1

                  0805 10 20

                  EG

                  47,5

                  IL

                  126,4

                  MA

                  56,5

                  TR

                  75,0

                  ZZ

                  76,4

                  0805 20 10

                  IL

                  160,9

                  MA

                  70,1

                  ZZ

                  115,5

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  EG

                  97,9

                  IL

                  111,8

                  JM

                  125,6

                  MA

                  93,5

                  TR

                  99,1

                  ZZ

                  105,6

                  0805 50 10

                  TR

                  78,9

                  ZZ

                  78,9

                  0808 10 80

                  CN

                  144,5

                  US

                  72,4

                  ZZ

                  108,5

                  0808 30 90

                  CL

                  307,7

                  CN

                  72,4

                  TR

                  133,1

                  ZZ

                  171,1

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.