title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1846 (2015. gada 14. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam

text:
               15.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1846
   (2015. gada 14. oktobris),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 703/2009 (2) Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes stiepļu stienīšu importam.

               (2)

               Noteiktie pasākumi bija procentuālais maksājums ar atlikušo likmi 24 %, bet vienai uzņēmumu grupai (Valin Group) tika noteikta individuāla maksājuma likme 7,9 % apmērā.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (3)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

               (4)

               Pieprasījumu 2014. gada 29. aprīlī iesniedza Eiropas Tērauda ražotāju asociācija (Eurofer jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības stiepļu stienīšu ražošanas kopapjoma.

               (5)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (6)

               Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2014. gada 2. augustā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Attiecīgie periodi, ko aptver termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana

               (7)

               Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2011. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Izmeklēšanā un atlasē iesaistītās personas

               (8)

               Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, ražotājus eksportētājus un importētājus, uz kuriem tas attiecas, kā arī attiecīgās eksportējošās valsts pārstāvjus.

               (9)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Kāda ieinteresētā persona pieprasīja uzklausīšanu ar Komisijas dienestiem, kas notika 2015. gada 20. martā.

               (10)

               Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               (11)

               Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu vajadzīga atlase, un attiecīgā gadījumā izveidot reprezentatīvu izlasi, ĶTR ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji tika aicināti pieteikties 15 dienās pēc pārskatīšanas sākšanas un iesniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasīto informāciju.

               (12)

               Notika saziņa ar 45 zināmiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, taču neviens no tiem nepieteicās un neaizpildīja atlases veidlapu. Tādēļ atlase netika piemērota.

               (13)

               Ņemot vērā sadarbības trūkumu, Komisija informēja ĶTR iestādes, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot labākos pieejamos faktus. Komisija no ĶTR iestādēm nesaņēma nekādas piezīmes vai lūgumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

               (14)

               Notika saziņa ar 9 zināmiem nesaistītiem importētājiem. Neviens no tiem nepieteicās un neaizpildīja atlases veidlapu.

               (15)

               Izmeklēšanas pagaidu posmā Komisija saņēma sadarbības piedāvājumus no 28 Savienības ražotājiem/ražotāju grupām, kas pārstāv aptuveni 70 % no Savienības stiepļu stienīšu ražošanas kopapjoma. Ņemot vērā lielo skaitu ražotāju, kas sadarbojās, Komisija izmantoja atlasi. Komisija izlasi izvēlējās, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko izplatību un dažādu ražojuma veidu pietiekamu aptvērumu. Izlasē sākotnēji bija seši uzņēmumi, kuri saražoja 44,2 % no brīvajam tirgum paredzētā ražošanas apjoma.

         4.3.   Anketas un pārbaude

               (16)

               Anketas tika nosūtītas 6 atlasītajiem Savienības ražotājiem un 2 ražotājiem iespējamās analogajās valstīs, kuri piekrita sadarboties.

               (17)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no 6 atlasītajiem Savienības ražotājiem un 2 ražotājiem iespējamās analogajās valstīs.

               (18)

               Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          ArcelorMittal Hamburg GmbH, Vācija,

                                       —

                                          Global Steel Wire SA, Spānija,

                                       —

                                          Moravia Steel AS, Čehijas Republika,

                                       —

                                          RIVA Acier SA, Francija,

                                       —

                                          Saarstahl AG, Vācija,

                                       —

                                          Tata Steel UK Ltd, Apvienotā Karaliste;

                           b)

                           ražotājs analogajā valstī:

                                       —

                                          Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turcija.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (19)

               Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecas sākotnējā izmeklēšana, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmēti, saišķos brīvi satīti dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējoša tērauda, stieņi (“stiepļu stienīši” jeb “attiecīgais ražojums”), ko patlaban deklarē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (20)

               Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un stiepļu stienīšiem, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, stiepļu stienīšiem, ko Savienības tirgū ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un stiepļu stienīšiem, ko ražo un pārdod analogajā valstī (Turcijā), ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats pamatlietojums. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (21)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

         1.   Ievadpiezīmes

               (22)

               Kā minēts 12. apsvērumā, neviens ĶTR ražotājs eksportētājs nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi tika balstīti uz labākajiem pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un statistiku, proti, Eurostat un ĶTR eksporta datubāzes datiem.

         2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   a)   Analogā valsts

               (23)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām iekšzemes tirgū vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).

               (24)

               Lai attiecībā uz ĶTR noteiktu normālo vērtību, sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti izmantoja Turciju. Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno izmantot Brazīliju par analogo valsti, un aicināja tās sniegt piezīmes. Paziņojumā par procedūras sākšanu tika arī norādīts, ka tiks izskatītas arī citas valstis, piemēram, Turcija, Šveice, Norvēģija un Japāna. Ieinteresētās personas nekādas piezīmes nesniedza.

               (25)

               Papildus Brazīlijai Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem vai iespējamajiem stieples stienīšu ražotājiem Turcijā, Šveicē, Norvēģijā un Japānā (valstis ar stiepļu stienīšu importu Savienībā ievērojamā apjomā, kas liecina par ievērojamu ražošanu) un ASV (valsts ar lielu iekšzemes ražošanas nozari un tirgu).

               (26)

               Divi stiepļu stienīšu ražotāji, proti, Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. no Turcijas un ArcelorMittal Brasil no Brazīlijas, galu galā piekrita sadarboties izmeklēšanā un sniedza atbildes uz analogo valstu anketas jautājumiem.

               (27)

               Pieņemot lēmumu par vispiemērotāko analogo valsti šajā izmeklēšanā, tika ņemti vērā vairāki faktori, jo īpaši analogās valsts iekšzemes tirgus lielums, kurā būtu pietiekams konkurences līmenis attiecībā uz līdzīgo ražojumu; tas, cik reprezentatīvs ir ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms iekšējā tirgū (daudzums un rentabilitāte); ražojumu klāsts un apjoms, ko piedāvā ražotāji, kuri sadarbojās, un to ražojumu un ražošanas metodes salīdzināmība ar ĶTR ražojumiem un ražošanas metodi.

               (28)

               Ņemot vērā to, ka Turcija un Turcijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, atbilda visiem galvenajiem kritērijiem par atbilstošu analogo valsti/ražotāju, tika nolemts par analogo valsti izmantot Turciju.

         b)   Normālā vērtība

               (29)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas PIP laikā iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no līdzīgā ražojuma kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību.

               (30)

               Bez tam tika pārbaudīts, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot neatkarīgiem pircējiem PIP laikā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru.

               (31)

               Tā kā tika konstatēts, ka visi iekšzemes pārdošanas apjomi ir bijuši pietiekami un pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība tika balstīta uz faktiskajām iekšzemes cenām un tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

         c)   Eksporta cena

               (32)

               Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tādējādi nebija konkrētas informācijas par ĶTR cenām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tika izmantoti pieejamie statistikas avoti, proti, Eurostat.

               (33)

               Saskaņā ar Eurostat datiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no ĶTR Savienībā tika importētas tikai 696 tonnas stiepļu stienīšu, kas atbilst 0,04 % no kopējā importa. Šī summa ir nenozīmīga, ņemot vērā kopējo patēriņu Savienībā (17,8 miljoni tonnu).

         d)   Salīdzinājums un korekcijas

               (34)

               Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Lai eksporta cenu izteiktu EXW līmenī, Komisija koriģēja Eurostat CIF cenu saistībā ar transporta un apdrošināšanas izmaksām, ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. Iekšzemes cenas tika koriģētas saistībā ar transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un kredīta izmaksām, pamatojoties uz datiem no analogās valsts ražotāja.

         e)   Dempinga starpība

               (35)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, tika noteikta dempinga starpība. Salīdzinot vidējo ĶTR eksporta cenu no Eurostat datiem ar normālo vērtību analogajā valstī, dempings netika konstatēts.

               (36)

               Vienlaikus ir svarīgi uzsvērt – kā minēts 33. apsvērumā, attiecīgā ražojuma importa apjoms PIP bija ļoti neliels. Tika arī konstatēts, ka visā attiecīgajā periodā lielākajā daļā KN kodu cenas stipri svārstījās, dažos gadījumos diapazonā līdz pat 30 reizēm. Šādas svārstības ir grūti izskaidrot ar “normāliem” tirgus spēkiem, un, visticamāk, tās skaidrojamas ar nelielo pārdošanas apjomu.

               (37)

               Turklāt, tā kā ĶTR eksportētāji nesadarbojās, nebija pieejama informācija par ĶTR eksporta ražojumu klāstu un tādējādi to nevarēja salīdzināt ar analogās valsts normālo vērtību apkopotā veidā.

               (38)

               Līdz ar to konstatējums, ka PIP laikā dempinga nav bijis, ir uzskatāms par nebūtisku sakarā ar šādu faktoru kopīgo ietekmi: nelieli importa apjomi, neparastas cenu svārstības un informācijas trūkums par importēto ražojumu klāstu.

         3.   Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

               (39)

               Ņemot vērā 35.–38. apsvērumā izklāstīto, Komisija analizēja arī to, vai dempings varētu atkārtoties tad, ja pasākumi tiktu izbeigti. Analizēja šādus elementus: ĶTR ražošanas jauda un neizmantotā jauda, ĶTR eksportētāju rīcība citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums.

         3.1.   Ražošanas apjoms un neizmantotā jauda ĶTR

               (40)

               Pamatojoties uz Worldsteel Association
                   (5) informāciju, ĶTR stiepļu stienīšu ražošanā pēdējos desmit gados vērojams ļoti liels pieaugums, 2013. gadā sasniedzot vislielāko apjomu – vairāk nekā 150 miljonus tonnu (6).

               (41)

               Citiem vārdiem sakot, ĶTR saražo 77 % stiepļu stienīšu visā pasaulē, un tas nozīmē, ka šīs valsts lēmumi par pārdošanu var stipri ietekmēt tirgus apstākļus. Ir svarīgi uzsvērt, ka tās ikgadējais ražošanas apjoms vairāk nekā septiņas reizes pārsniedz kopējo Savienības ražošanas apjomu. Turklāt stiepļu stienīšu ražošanas apjoma kopējais pieaugums ĶTR kopš 2011. gada (par 26 miljoniem tonnu) pats par sevi pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, kas tiek lēsts 17 miljoni tonnu.

               (42)

               Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu ĶTR neizmantotā jauda ir aptuveni 50 miljoni tonnu. Ņemot vērā ĶTR nesadarbošanos bija grūti iegūt papildu informāciju šajā sakarā. Tomēr, ņemot vērā lielo ražošanas apjomu, kā minēts 40. un 41. apsvērumā, salīdzinot ar Eiropas un pasaules apjomiem, ĶTR viegli varētu radīt nopietnus traucējumus tirgos ar lēmumiem par pārdošanu, pat neliekot lietā neizmantoto jaudu.

         3.2.   ĶTR pārdošanas apjoms uz trešām valstīm

               (43)

               Saskaņā ar ĶTR eksporta datubāzes datiem PIP laikā uz visu pasauli tika eksportēti vairāk nekā 9 miljoni tonnu stiepļu stienīšu, proti, vairāk nekā 50 % no kopējā Savienības patēriņa šajā pašā periodā. Turpmāk norādītajā tabulā ir apkopoti dati par sešām valstīm, uz kurām veikts lielākais ĶTR eksports, un Turciju (analogo valsti), kas kopā veido vairāk nekā 53 % no ĶTR kopējā eksporta PIP.

                  1. tabula

                  ĶTR stiepļu stienīšu eksports uz visu pasauli (apjoms un cenas, EUR)

                           Valsts

                           Apjoms 2012. g.

                           Vidējā cena 2012. g.

                           Apjoms 2013. g.

                           Vidējā cena 2013. g.

                           Apjoms PIP

                           Vidējā cena PIP

                           Taizeme

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Dienvidkoreja

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vjetnama

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonēzija

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           Amerikas Savienotās Valstis

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malaizija

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Turcija

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Kopējais ĶTR eksports

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Avots: ĶTR eksporta datubāze.

               (44)

               Vidējā eksporta cena PIP katrai no minētajām valstīm bija ievērojami zemāka par normālo vērtību. Tādējādi dempinga starpības, kas tika noteiktas saistībā ar ĶTR vidējām pārdošanas cenām (kā norādīts iepriekšējā tabulā) uz trešām valstīm bija no 14 % līdz 24 % (7).

               (45)

               Turklāt šie dati liecina, ka ĶTR eksportam ir vērojama pieaugoša apjoma tendence kopā ar cenu samazināšanās tendenci. Pieejamā statistika liecina, ka cenas pēc PIP vēl turpināja samazināties. Vairākas skartās valstis uztvēra šīs tendences kā draudus savai ražošanas nozarei un ieviesa aizsardzības pasākumus (cita starpā Malaizija un Indonēzija, bet vēlāk, pēc PIP, arī Turcija (8), ASV un Pakistāna).

               (46)

               Visbeidzot, neseni paziņojumi presei (9) liecina, ka aktivitāte ĶTR iekšzemes tirgū un jo īpaši būvniecības nozarē (10) palēninās. Tādējādi ĶTR pārdošanas iespējas samazinās: tās galvenie eksporta tirgi kļūst nepieejami un tās galvenie pārdošanas apjomi vietējā tirgū samazinās. Tāpēc, ja pasākumi Savienībā tiktu atcelti, ir liela iespējamība, ka ĶTR nekavējoties novirzītu pārdošanu lielos apjomos par zemām (dempinga) cenām uz Savienības tirgu.

         3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (47)

               Ņemot vērā augstāku cenu līmeni Savienības tirgū salīdzinājumā ar ĶTR pārdošanas cenām citās trešās valstīs, kā parādīts 1. tabulā, Savienības tirgus ir uzskatāms par pievilcīgu ĶTR ražotājiem. Tas, ka daudzos eksporta tirgos tiek piemēroti aizsargpasākumi, Savienības tirgus pievilcīgumu palielina vēl vairāk. Tādējādi ir pamatoti uzskatīt, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, ĶTR eksports uz Savienības tirgu atsāktos ievērojamos apjomos. Jāatgādina, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas 2008. gadā ĶTR pārdošanas apjomi Savienības tirgū sasniedza 1,1 miljonu tonnu salīdzinājumā ar 700 tonnām PIP laikā.

         3.4.   Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību

               (48)

               Ņemot vērā milzīgo stiepļu stienīšu ražošanas apjomu ĶTR un tās dempinga praksi trešās valstīs, kā arī Savienības tirgus pievilcību, kā aprakstīts iepriekš, ir liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas rezultātā tūlīt atsāktos dempings no ĶTR uz Savienību.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (49)

               Līdzīgo ražojumu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja 72 ražotāji, kas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Neviens no viņiem iebilda pret procedūras sākšanu.

               (50)

               Visi rādītāji, kas attiecas uz konfidenciāliem datiem, bija jāindeksē vai jānorāda diapazonā konfidencialitātes apsvērumu dēļ.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Patēriņš Savienībā

               (51)

               Komisija Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz pieejamo importa statistiku, Savienības ražotāju, kas sadarbojās, faktisko pārdošanas apjomu, atskaitot to eksporta pārdošanas apjomu, un aplēsto Savienības ražotāju, kuri nesadarbojās, pārdošanas apjomu. Patēriņa jēdziens nozīmē pārdošanas apjomu brīvajā tirgū, ieskaitot iekšējo pārdošanu, bet neieskaitot izmantošanu pašu vajadzībām. Izmantošana pašu vajadzībām, proti, līdzīgā ražojuma iekšēji pārvedumi starp integrētajiem Savienības ražotājiem turpmākai pārstrādei, nav iekļauta Savienības patēriņā, jo šie iekšējie pārvedumi nekonkurē ar neatkarīgu piegādātāju veikto pārdošanu brīvajā tirgū. Iekšējā pārdošana, proti, pārdošana saistītiem uzņēmumiem, ir iekļauta Savienības patēriņā, jo saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem Savienības ražotāju saistītie uzņēmumi varēja brīvi iegādāties stiepļu stienīšus arī no citiem avotiem. Turklāt tika konstatēts, ka Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas saistītajām personām atbilst vidējām pārdošanas cenām nesaistītajām personām.

               (52)

               Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā mainījās šādi.

                  2. tabula

                  Savienības patēriņš

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Apjoms (t)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Avots:
                              Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (53)

               Patēriņš Savienībā samazinājās par 4 % – no 18,5 miljoniem tonnu 2011. gadā līdz 17,8 miljoniem tonnu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā patēriņš bija zemāks par patēriņu sākotnējā izmeklēšanā noteiktajā izmeklēšanas periodā (no 2007. gada aprīļa līdz 2008. gada martam), kad tas bija 23,6 miljoni tonnu. Patēriņa samazinājums ir saistīts ar ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi, kas izraisīja stiepļu stienīšu patēriņa vispārēju samazināšanos, īpaši autobūves un būvniecības nozarēs.

         2.   Imports no attiecīgās valsts

   a)   Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

               (54)

               ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem.

               (55)

               Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms Savienībā un tā tirgus daļa mainījās šādi.

                  3. tabula

                  Importa apjoms un tirgus daļa

                           Valsts

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           ĶTR

                           Apjoms (t)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Tirgus daļa (%)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Avots:
                              Eurostat.

               (56)

               Lai gan ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanā noteiktajā izmeklēšanas periodā bija 5 % (1,1 miljons tonnu), šā importa, pamatojoties uz Eurostat informāciju, Savienības tirgū faktiski vairs nav. Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās no 3 108 līdz 696 tonnām.

               (57)

               Uzņēmums ar 7,9 % maksājuma likmi ir saistīts ar ArcelorMittal grupu un saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju informāciju vairs neražo ievērojamu apjomu stiepļu stienīšu. Tomēr arī pārējie ĶTR ražotāji eksportētāji vairs nepārdod savus ražojumus Savienībā. Stiepļu stienīšu tirgus šķiet ļoti jutīgs pret cenu izmaiņām, un, tā kā cena spēkā esošā antidempinga maksājuma ietekmē pieauga par 24 %, ĶTR eksportētāji zaudēja interesi par Savienības tirgu.

         b)   Importa cenas no attiecīgās valsts un pārdošana par zemāku cenu

               (58)

               Importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat datiem. Ņemot vērā nenozīmīgo importa apjomu no ĶTR uz ES, ĶTR ražotāju sadarbības trūkumu un to, ka par šiem nenozīmīgajiem importa apjomiem nebija pieejami dati pa ražojuma veidu cenām, nebija iespējams veikt jēgpilnu aprēķinu attiecībā uz pārdošanu par zemāku cenu. Tomēr ĶTR eksporta cenas uz trešām valstīm, kā norādīts 1. tabulā, bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas vidēji par vairāk nekā 25 %. Tāpēc, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgū var sagaidīt līdzīgu pārdošanu par ievērojami zemāku cenu.

         3.   Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi

               (59)

               Lielākās eksportētājvalstis uz Savienību ir Moldova, Norvēģija, Krievija, Ukraina un Šveice. Kopējais attiecīgā ražojuma importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 19,2 % (no 1,22 līdz 1,45 miljoniem tonnu), kas ir 7,5 % no patēriņa Savienībā. Tajā pašā laikposmā importa vienības vidējā cena nepārtraukti samazinājās no EUR 592 līdz EUR 506 par tonnu – tas nozīmē samazinājumu par 14,6 %.

                  4. tabula

                  Imports no trešām valstīm

                           Valsts

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Moldova

                           Apjoms (t)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Tirgus daļa (%)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norvēģija

                           Apjoms (t)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Tirgus daļa (%)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Krievija

                           Apjoms (t)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Tirgus daļa (%)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ukraina

                           Apjoms (t)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Tirgus daļa (%)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Šveice

                           Apjoms (t)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Tirgus daļa (%)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Citas trešās valstis (kopā)

                           Apjoms (t)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Tirgus daļa (%)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Trešās valstis (kopā)

                           Apjoms (t)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Tirgus daļa (%)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Indekss (2011. gads = 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Avots:
                              Eurostat.

         4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

               (60)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (61)

               Šajā procesā Komisija nodalīja makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskie rādītāji attiecīgajam periodam tika noteikti, analizēti un pārbaudīti, balstoties uz datiem par Savienības ražošanas nozari. Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, balstoties uz datiem, kas tika savākti un pārbaudīti atlasīto Savienības ražotāju līmenī.

               (62)

               Turpmākajās iedaļās makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, krājumi, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējā cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un darbaspēka izmaksas.

         a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

               (63)

               Kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  5. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Ražošanas apjoms
                           (t)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                           Ražošanas apjoms

                              Indekss

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Ražošanas jauda
                           (t)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                           Ražošanas jauda

                              Indekss

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Jaudas izmantojums
                           (%)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Avots:
                              Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (64)

               Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 6 %, ražošanas jauda palika nemainīga, bet jaudas izmantojums samazinājās no 76 % līdz 72 %.

         b)   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (65)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  6. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Pārdošanas apjoms Savienībā
                           (t)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                           Pārdošanas apjoms Savienībā

                              (indekss)

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Tirgus daļa
                           (%)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Avots:
                              Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

               (66)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %.

         c)   Izaugsme

               (67)

               Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 5 %, izraisot tirgus daļas samazinājumu par 1,6 procentu punktiem.

         d)   Nodarbinātība un ražīgums

               (68)

               Nodarbinātība un ražīgums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  7. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Nodarbināto skaits

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                           Nodarbināto skaits

                              Indekss

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Ražīgums (vienība/darbinieks)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                           Ražīgums (vienība/darbinieks)

                              Indekss

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (69)

               Nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā bija diezgan nemainīgs. Tajā pašā laikā ražīgums samazinājās par 7 %, jo samazinājās ražošanas apjoms, kā liecina 7. tabula 68. apsvērumā.

         5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (70)

               Sākotnējā izmeklēšanā ĶTR noteiktā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni, bet importa apjoms no ĶTR visā attiecīgajā periodā saglabājās neliels. Tomēr, ja pasākumi tiktu atcelti, sagaidāmā dempinga ietekme uz Savienības ražošanas nozari būtu ievērojama, pamatojoties uz to, ka eksports no ĶTR uz trešām valstīm pieaug un tā cenas samazinās, kā minēts 45. un 46. apsvērumā. Savienības ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā kaitējumu radošā dempinga ietekmes, ko izraisīja ĶTR izcelsmes stiepļu stienīšu imports, kā norādīts 83. apsvērumā.

         a)   Cenas un tās ietekmējoši faktori

               (71)

               Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  8. tabula

                  Vidējās pārdošanas cenas

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā
                           (EUR/t)

                           638

                           588

                           545

                           539

                           Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā

                              Indekss

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Vienības ražošanas izmaksas
                           (EUR/t)

                           606

                           581

                           533

                           514

                           Vienības ražošanas izmaksas

                              Indekss

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                     Gan Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā, gan ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %. Tāpēc pārdošanas cena kopumā sekoja izmaksu attīstībai.

         b)   Darbaspēka izmaksas

               (72)

               Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  9. tabula

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                              Indekss

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (73)

               Attiecīgajā periodā darbaspēka vidējās izmaksas uz vienu nodarbināto saglabājās nemainīgas. To galvenokārt varētu skaidrot ar Savienības ražošanas nozares pastiprinātiem centieniem kontrolēt ražošanas izmaksas un tādējādi uzturēt savu konkurētspēju.

         c)   Krājumi

               (74)

               Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  10. tabula

                  Krājumi

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Krājumi perioda beigās
                           (t)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                           Krājumi perioda beigās

                              Indekss

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (75)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares krājumi kopumā palielinājās par 18 %. Ievērojamu stiepļu stienīšu produkcijas daļu veido standarta ražojumi, tāpēc Savienības ražošanas nozarei ir jāsaglabā noteikts krājumu līmenis, lai spētu ātri apmierināt savu klientu pieprasījumu. Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma saglabājās samērā nemainīgi, sekojot Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma izmaiņām.

         d)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (76)

               Savienības ražotāja rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                  11. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2011

                           2012

                           2013

                           Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                           Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Naudas plūsma (EUR)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Ieguldījumi (EUR)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           Ienākums no ieguldījumiem (%)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

               (77)

               Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte samazinājās no 5,1 % līdz 4,7 %. Tas ir mazāk nekā mērķa peļņa 9,9 % apmērā, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

               (78)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību, un attiecīgajā periodā tā bija pozitīva. Tomēr šis rādītājs samazinājās ievērojami – par 11 %. Tas rada bažas par Savienības ražošanas nozares spēju turpināt pašai finansēt savu darbību.

               (79)

               Ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās ievērojami – par 58 %. Tie galvenokārt bija ieguldījumi saistībā ar modernizāciju, apkopi un normatīvo drošības prasību ievērošanu. Tas, ka netika veikti ieguldījumi ražošanas jaudas palielināšanai, var liecināt par iespējamu negatīvu tirgus tendenci ilgtermiņā.

               (80)

               Ienākums no ieguldījumiem ir neto peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites bruto vērtības. Šis rādītājs attiecīgajā periodā samazinājās no 3,8 % līdz 3 % sakarā ar peļņas samazinājumu.

               (81)

               Ņemot vērā rentabilitātes un naudas plūsmas rādītāju samazinājumu, arī uzņēmuma spēja piesaistīt kapitālu tika ietekmēta negatīvi.

         e)   Savienības ražošanas nozares produkcija pašu vajadzībām

               (82)

               Pamatojoties uz izmeklēšanā iegūto informāciju, ražošanas pašu vajadzībām proporcija netika atzīta par ievērojamu, jo grupā tikai apmēram 11 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas izmanto pašu vajadzībām. Parasti lielāks ražošanas apjoms veido apjomradītus ietaupījumus, kas ir izdevīgi attiecīgajam ražotājam. Savienības ražošanas nozare galvenokārt ir vertikāli integrēta, un produkciju pašu vajadzībām izmanto turpmākai pārstrādei ražojumos ar pievienoto vērtību pakārtotās ražošanas nozarē. Izmeklēšanā netika konstatētas nekādas ražošanas problēmas, kas būtu saistītas ar šiem pakārtotajiem ražojumiem. Ražošana pašu vajadzībām attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgā līmenī. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozares veiktā ražošana pašu vajadzībām negatīvi neietekmē tās finansiālo stāvokli.

         f)   Secinājums par kaitējumu

               (83)

               Visi kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Konkrētāk, Savienības ražošanas apjoms samazinājās par 6 %, jaudas izmantojums kritās no 76 % līdz 72 %, tirgus daļa samazinājās par 1,6 procentu punktiem (no 93,4 % līdz 91,8 %) un krājumi perioda beigās palielinājās par 18 %. Turklāt negatīva tendence bija arī tādiem citiem kaitējuma rādītājiem kā pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā (– 6 %) un eksports nesaistītām personām (– 22 %). Gan vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā, gan ražošanas izmaksas samazinājās par 15 %. Rentabilitāte samazinājās no 5,1 % to 4,7 %, kas ir mazāk nekā mērķa peļņa 9,9 % apmērā, kura tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā. Ieguldījumi samazinājās ievērojami (par 58 %), un naudas plūsma samazinājās par 11 %. Tā kā nodarbinātības līmenis saglabājās diezgan nemainīgs, ražīgums samazinājās par 7 %.

               (84)

               Tomēr šīs negatīvās tendences nav saistāmas ar ĶTR izcelsmes importu, jo tas notika nelielā apjomā un tam ir neliela tirgus daļa. Tāpēc analīze pievēršas tam, kā ĶTR izcelsmes importa atsākšana ietekmētu Savienības ražošanas nozari, kura vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā ĶTR veiktā dempinga.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS VAI TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Ievadpiezīme

               (85)

               Lai gan importa apjoms no ĶTR pēc pasākumu ieviešanas 2009. gadā ievērojami samazinājās, tiek uzskatīts, ka atlikušo ievērojamo neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR var viegli novirzīt uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.

         2.   Paredzamā ĶTR izcelsmes importa apjoma ietekme un iespaids uz cenām pasākumu atcelšanas gadījumā

               (86)

               Kā noteikts 40.–42. apsvērumā, stiepļu stienīšu kopējā ražošanas jauda pārsniedz 150 miljonus tonnu, bet aplēstā neizmantotā jauda ir aptuveni 50 miljoni tonnu. Abi minētie apjomi ievērojami pārsniedz stiepļu stienīšu kopējo patēriņu Savienībā. Turklāt, kā izriet no ĶTR statistikas, ĶTR pēdējo gadu laikā ir spējusi pārvirzīt savu pārprodukciju no Savienības uz citām valstīm, kurās ir mazāk tirdzniecības ierobežojumu. Tomēr tas ir mainījies, jo dažu trešo valstu tirgos nesen ir ieviesti aizsardzības pasākumi, kas faktiski liedz vai vismaz traucē ĶTR izcelsmes importam iekļūt tajos. Katrā ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs sakarā ar salīdzinoši augstām attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām salīdzinājumā ar citu trešo valstu tirgiem. Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu lieluma un cenu līmeņa ziņā, pasākumu izbeigšanas gadījumā ievērojama daļa no pašreizējās ĶTR produkcijas tiktu novirzīta uz Savienību. Ņemot vērā pašreizējo kaitējuma ainu un ĶTR eksportētāju dempinga praksi, izmeklēšana liecina, ka pasākumu pārtraukšanas gadījumā, visticamāk, eksports no ĶTR par dempinga cenām būtiski palielinātos, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

         3.   Secinājumi

               (87)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka, atceļot pasākumus attiecībā uz importu no ĶTR, visticamāk, kaitējums Savienības ražošanas nozarei atkārtotos.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (88)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

               (89)

               Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

               (90)

               Pamatojoties uz to, Komisija pētīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, pamatojoties uz kuriem varētu secināt, ka pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

         1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (91)

               Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir pastāvīgi zaudējusi tirgus daļu un piedzīvojusi būtisku kaitējumu. Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos vēl vairāk.

               (92)

               Tādēļ tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana pret ĶTR būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         2.   Importētāju/tirgotāju intereses

               (93)

               Neviens importētājs/tirgotājs šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nepieteicās. Nav nekādu norāžu, ka pasākumu turpināšana ievērojami negatīvi ietekmētu to darbību.

         3.   Lietotāju intereses

               (94)

               Neviens lietotājs šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā nepieteicās. Attiecībā uz lietotājiem sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka kopumā pasākumu ieviešanas iespējamā ietekme uz lietotāju darbību būtu ļoti ierobežota. Pirmkārt, vairākums lietotāju iepērk stiepļu stienīšus ārpus ĶTR un šādu avotu ir daudz. Otrkārt, pasākumu ieviešanas iespējamo ietekmi būtu jāskata, ņemot vērā pakārtotos ražojumus, kuriem ir augsta pievienotā vērtība. Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka pasākumu saglabāšanai nebūs negatīvas ietekmes uz lietotāju pašreizējo stāvokli.

         4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (95)

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret ĶTR.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (96)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas minētajām personām tikai dots laiks piezīmju sniegšanai. Kāda ieinteresētā persona sniedza piezīmes, atbalstot Komisijas secinājumus.

               (97)

               No visa iepriekš izklāstītā izriet, ka atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam ir jāsaglabā ar Regulu (EK) Nr. 703/2009 noteiktie antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes stiepļu stienīšu importu.

               (98)

               Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, kuri nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tam uzņēmumam, kam noteikta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm jāuzrāda derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem.

               (99)

               Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas vēlāk maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (11). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (100)

               Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu šādam Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam: karsti velmēti, saišķos brīvi satīti dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējoša tērauda, stieņi, ko deklarē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

               Uzņēmums

               Antidempinga maksājuma likme (%)

                  Taric papildu kodi

               Valin Group

               7,9

               A930

               Visi pārējie uzņēmumi

               24,0

               A999

         3.   Iepriekš 2. punktā minētajam uzņēmumam noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir iekļauts šāds paziņojums, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās (daudzums) stiepļu stienīšu, ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir izgatavojis uzņēmums (nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” Ja netiek uzrādīts šāds rēķins, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  Padomes 2009. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 703/2009, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velmētu stiepļu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Moldovas Republikas un Turcijas izcelsmes velmētu stiepļu importu (OV L 203, 5.8.2009., 1. lpp.).

      (3)  OV C 318, 1.11.2013., 6. lpp.

      (4)  OV C 252, 2.8.2014., 7. lpp.

      (5)  2014 Steel statistical yearbook, Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

      (6)  Šis skaitlis ietver gan oglekļa, gan nerūsējošā tērauda stiepļu stienīšus (nerūsējošā tērauda stiepļu stienīši nav attiecīgais ražojums). Eurofer, Starptautiskā nerūsējošā tērauda foruma dalībniece, lēš, ka visā attiecīgajā periodā un arī PIP nerūsējošā tērauda stiepļu stienīšu ražošanas apjoms ir mazāks nekā 5 % no kopējā stiepļu stienīšu ražošanas apjoma ĶTR.

      (7)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ konkrētas noteiktās dempinga starpības nav izpaužamas un tādēļ ir norādītas diapazonā.

      (8)  Turcija palielināja savu parasto nodokļa likmi stiepļu stienīšiem līdz 40 % 2014. gada novembrī, t. i., pēc PIP, tāpēc fakti par analogo valsti nav izkropļoti.

      (9)  South China Morning Post, 20.1.2015., Le Figaro, 26.3.2015., The Australian Financial review, 20.4.2015., CNBC, 7.5.2015.

      (10)  Stiepļu stienīšus plaši izmanto būvniecības nozarē.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/251 (2016. gada 23. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               24.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 47/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/251
   (2016. gada 23. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 23. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/832 (2017. gada 16. maijs), ar ko nosaukumam Bürgstadter Berg (ACVN) piešķir Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā paredzēto aizsardzību

text:
               17.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 124/31

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/832
   (2017. gada 16. maijs),
   ar ko nosaukumam Bürgstadter Berg (ACVN) piešķir Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā paredzēto aizsardzību
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1) un jo īpaši tās 99. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 2. un 3. punktu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Bürgstadter Berg, un to ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu nosaukums Bürgstadter Berg būtu jāaizsargā un būtu jāiekļauj minētās regulas 104. pantā paredzētajā reģistrā.

               (4)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukumam Bürgstadter Berg (ACVN) piešķir aizsardzību.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 16. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV C 384, 18.10.2016., 4. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 659/2012 ( 2012. gada 18. jūlijs ) par ķiploku importa licenču izdošanu apakšperiodā no 2012. gada 1. septembra līdz 2012. gada 30. novembrim

text:
               19.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 189/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 659/2012
   (2012. gada 18. jūlijs)
   par ķiploku importa licenču izdošanu apakšperiodā no 2012. gada 1. septembra līdz 2012. gada 30. novembrim
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 341/2007 (3) atver tarifu kvotas un nosaka to administrēšanu, kā arī ievieš importa licenču un izcelsmes sertifikātu sistēmu attiecībā uz ķiplokiem un citiem lauksaimniecības produktiem, kurus importē no trešām valstīm.

               (2)

               Produktu daudzumi, par kuriem tradicionālie importētāji un jaunie importētāji atbilstoši Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktam ir iesnieguši pieteikumus “A” licencēm 2012. gada jūlija pirmajās septiņās dienās, pārsniedz to produktu pieejamos daudzumus, kuru izcelsme ir Ķīna.

               (3)

               Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu ir jānosaka, kādā apjomā var apmierināt pieteikumus “A” licenču saņemšanai, kas nosūtīti Komisijai līdz 2012. gada 14. jūlijam, piemērojot Regulas (EK) Nr. 341/2007 12. pantu.

               (4)

               Lai nodrošinātu efektīvu importa licenču izdošanas procedūras pārvaldību, šai regulai jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   “A” importa licenču pieteikumus, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktu iesniegti 2012. gada jūlija pirmajās septiņās dienās un nosūtīti Komisijai līdz 2012. gada 14. jūlijam, apmierina atbilstoši pieprasīto daudzumu procentuālajai daļai, kas norādīta šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 18. jūlijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 90, 30.3.2007., 12. lpp.

      PIELIKUMS

                  Izcelsme

                  Kārtas Nr.

                  Piešķīruma koeficients

                  Argentīna

                              —

                              Tradicionālie importētāji

                  09.4104

                  X

                              —

                              Jaunie importētāji

                  09.4099

                  X

                  Ķīna

                              —

                              Tradicionālie importētāji

                  09.4105

                  46,109181 %

                              —

                              Jaunie importētāji

                  09.4100

                  0,380346 %

                  Citas trešās valstis

                              —

                              Tradicionālie importētāji

                  09.4106

                  100 %

                              —

                              Jaunie importētāji

                  09.4102

                  100 %

                  “X”: attiecīgajā apakšperiodā nav kvotas produktiem ar šādu izcelsmi.