title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 906/2011 ( 2011. gada 2. septembris ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, un Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam

text:
               9.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 232/19

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 906/2011
   (2011. gada 2. septembris),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, un Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. un 24. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Iepriekšējā izmeklēšana un pašreizējie kompensācijas pasākumi

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (3) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu kompensācijas maksājumu (“antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšana”). Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas (“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (4). Kompensācijas pasākumi ietver īpašus maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,50 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 69,4 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam.

         1.2.   Pašreizējie antidempinga pasākumi

               (2)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (5) noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā (“sākotnējā antidempinga izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (6) vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu. Pēc pēdējās antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Pasākumi bija noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim un ietvēra īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes svārstījās no EUR 87,50 līdz EUR 200,90 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 153,60 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam (“spēkā esošie antidempinga pasākumi”).

               (3)

               Ar Lēmumu 2000/745/EK (7) Komisija pieņēma atsevišķu ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumus, nosakot minimālo importa cenu (“saistības”).

         1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

               (4)

               Uzņēmums Reliance Industries Limited, Indijas PET ražotājs eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), saskaņā ar pamatregulas 19. pantu iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Pieprasījums attiecās tikai uz subsidēšanu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami ražojumu importam, ko ražo pieprasījuma iesniedzējs, un pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības darījumus ar Savienību reglamentē atrunātās saistības.

               (5)

               Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka pasākums vairs nav jāpiemēro pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kompensējamo subsidēšanu. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzēja pirmšķietamie pieradījumi apliecina, ka tā subsīdijas apmērs ir daudz mazāks nekā tam patlaban piemērojamā maksājuma likme. Subsīdijas apmērs kopumā ir samazinājies galvenokārt tādēļ, ka ievērojami samazinājās atbalsts, kas bija piešķirts atbilstoši piešķīrumu shēmai ievedmuitas maksājumiem.

               (6)

               Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamo pierādījumu, Komisija 2010. gada 10. jūnijā paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu (“pašreizējā pārskatīšana”), publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (8). Pārskatīšana attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju.

         1.4.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (7)

               Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā.

               (8)

               Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa.

               (9)

               Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai anketu, un atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā.

               (10)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā Indijā un Indijas valdības mītnē Ņūdeli (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorātā un Tirdzniecības ministrijā) un Mumbajā (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāta reģionālajā birojā).

         1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

               (11)

               Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

         1.6.   Paralēla antidempinga izmeklēšanas procedūra

               (12)

               Komisija 2010. gada 10. jūnijā (9) paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem atbilstoši 11. panta 3. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (10) (“antidempinga pamatregula”). Pārskatīšana attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

               (13)

               Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā konstatēja, ka apstākļi saistībā ar dempingu nav ievērojami un ilglaicīgi mainījušies, tādēļ izmeklēšanu izbeidza, neveicot grozījumus antidempinga pasākumos, kas patlaban piemērojami pieprasījuma iesniedzējam.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (14)

               Pārskatīšanas procedūra attiecas uz PET ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5 (“attiecīgais ražojums”). To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, un tā izcelsmes valsts ir Indija.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (15)

               Izmeklēšanas laikā ir konstatēts, ka saražotajam un Indijas iekšējos tirgos realizētajam ražojumam un Savienībai pārdotajam attiecīgajam ražojumam ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē iekšējos tirgos realizētie ražojumi un eksporta tirgos pārdotie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās uz subsidēšanas noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, nav veikti secinājumi saistībā ar Savienības rūpniecības sektora ražotajiem un Savienības tirgū realizētajiem ražojumiem.

         3.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   3.1.   Subsidēšana

               (16)

               Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un pieprasījuma iesniedzējs, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, ir pārbaudītas turpmāk minētās shēmas, kuras, kā apgalvots, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu.

                              Valsts līmeņa shēmas:

                                       a)

                                       iepriekšējas atļaujas shēma (“IAS”);

                                       b)

                                       piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“PSIM”);

                                       c)

                                       ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“RLEVS”);

                                       d)

                                       mērķa tirgus shēma (“MTS”);

                                       e)

                                       mērķa ražojumu shēma (“MRS”);

                                       f)

                                       ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“INAS”).

                              Reģionālās shēma:

                                       g)

                                       Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma.

               (17)

               Iepriekš a) līdz e) apakšpunktā minēto shēmu pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (Nr. 22, 1992) (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētos paziņojumus apkopo dokumentos “Ārējās tirdzniecības politika” (ATP), un Tirdzniecības ministrija tos publicē reizi piecos gados un pastāvīgi atjaunina. Divi ATP dokumenti attiecas uz šīs lietas PIP, t. i., ATP 04-09 un ATP 09-14. Pēdējais stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ATP 04-09 un ATP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas I sējumā” (Handbook of Procedures; HOP I 04-09 un attiecīgi HOP I 09-14). Arī Procedūru rokasgrāmatas saturu pastāvīgi atjaunina.

               (18)

               Iepriekš f) apakšpunktā minētās shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.

               (19)

               Iepriekš g) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Gudžaratas valdība, un tās pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika.

         3.1.1.   Iepriekšējas atļaujas shēma (“IAS”)

   a)   Juridiskais pamats

               (20)

               Detalizēts shēmas apraksts ir ietverts 4.1.1.–4.1.14. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 4.1.–4.30.A nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14.

         b)   Atbilstības kritēriji

               (21)

               IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk izklāstītas 22. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. IAS fiziskā eksporta un ikgadējā pieprasījuma iespējas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. IAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. IAS “nosacīto eksportu” var izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes 8.2. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (“EOR”). Visbeidzot, “nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētāju.

         c)   Īstenošana praksē

               (22)

               Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem turpmāk minētajiem mērķiem.
               i)   Fiziskais eksports: šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļiem importēt materiālos ražošanas resursus īpašas eksporta galaprodukcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, starp tām arī eksportējamā ražojuma veids.
               ii)   Ikgadējais pieprasījums: šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas turētājs, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus, kuri tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder šādai ražojumu grupai. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu.
               iii)   Starpproduktu piegāde: šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kurš ražo starpproduktu, var bez ievedmuitas importēt izejmateriālus un šim mērķim starpproduktu piegādēm var saņemt atļauju izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju.
               iv)   Nosacītais eksports: šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā nosacītu eksportu to kategoriju klientiem, kas minēti 8.2.b)–f), g), i) un j) punktā ATP 04-09 un ATP 09-14. Kā paskaidroja Indijas valdība, nosacītais eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde EOR vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”).
               v)   ARO: IAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO, un tajās norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts 8.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū, gan par importētajiem.
               vi)   Kompensācijas iekšzemes akreditīvs: šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša importa veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējam piegādātājam būs tiesības izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts 8.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).

               (23)

               Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā saņēma koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu tikai vienas apakšshēmas ietvaros, proti, IAS nosacītajam eksportam. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

               (24)

               Attiecībā uz IAS izmantošanu nosacītajam eksportam, ko PIP laikā izmantoja pieprasījuma iesniedzējs, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. IAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“IPSN”). IPSN ir noteiktas vairumam ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam, un tās publicē Indijas valdība.

               (25)

               Indijas iestāžu veiktu pārbaužu nolūkā iepriekšējas atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt faktiskā patēriņu reģistru par bez nodokļu nomaksas importēto/iekšzemē iegādāto preču izmantošanu norādītajā formātā saistībā ar katru atļauju (4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums HOP I 04-09 un HOP I 09-14). Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kas izsniedz sertifikātu, ka paredzētie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.

               (26)

               Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).

               (27)

               Tika konstatēts, ka nepastāv saistība starp importētajiem izejmateriāliem un eksportētajiem gatavajiem ražojumiem. Atbilstošie importētie izejmateriāli var būt arī izejvielas, ko izmanto augšupēju produktu ražošanai. Vēl tika konstatēts, ka, neskatoties uz obligāto prasību, pieprasījuma iesniedzējam nebija 23. apsvērumā minētā faktiskā patēriņa reģistra saistībā ar katru saņemto atļauju, kuru ir jāpārbauda neatkarīgam grāmatvedim. Lai gan bija noticis pienākuma pārkāpums, pieprasījuma iesniedzējs varēja izmantot IAS priekšrocības, kas turklāt, ņemot vērā IPSN pārvērtējumu, pārsniedz tiesību normu prasības.

         d)   Secinājums

               (28)

               Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod labumu izmeklēšanā iesaistītajam eksportētājam.

               (29)

               Turklāt IAS fiziskais eksports un IAS nosacītais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.

               (30)

               Tādēļ šajā pārskatīšanas procedūrā ir konstatēts, ka izmantoto galveno apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu produkcijas nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bijis to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmām – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). IPSN kā tādas nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās sniedz pārāk dāsnas priekšrocības, turklāt ir konstatēts, ka Indijas valdība nav pieprasījusi atmaksāt pārsniegto atbalsta summu. Faktiski Indijas valdība nav veikusi efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareiziem faktiskā patēriņa reģistra datiem. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu ierasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Visbeidzot, ir apstiprinājies fakts, ka, neskatoties uz likumīgo obligāto prasību, praksē netiek garantēta zvērinātu grāmatvežu piesaistīšana pārbaužu procesā.

               (31)

               Tādēļ IAS nosacītajam eksportam ir kompensējama.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (32)

               Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kuri parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula paredz ne tikai to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un tās I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

               (33)

               Subsīdijas summu pieprasījuma iesniedzējam aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar nosacītā eksporta apakšshēmu, kuru PIP laikā izmantoja importētajam materiālam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

               (34)

               Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,52 %.

         3.1.2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“PSIM”)

   a)   Juridiskais pamats

               (35)

               Detalizēts PSIM apraksts ir ietverts 4.3. punktā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 4. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14.

         b)   Atbilstības kritēriji

               (36)

               Ikvienam ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

         c)   Īstenošana praksē

               (37)

               Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot PSIM, var lūgt PSIM kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas PSIM procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz IPSN (sk. 24. apsvērumu), ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuita faktiski ir vai nav maksāta. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā PSIM likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % ar maksimālo vērtību INR 58/kg.

               (38)

               Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar PSIM. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta PSIM kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par PSIM kredīta izsniegšanu. Attiecīgā PSIM kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams veikt grozījumus ar atpakaļejošu spēku saistībā ar atbalsta apmēru.

               (39)

               Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem tajā gadījumā, ja ir īstenots eksportēšanas pienākums, PSIM kredītus, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, var iegrāmatot kā ieņēmumus komerckontā. Šos kredītus var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. PSIM kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 24 mēnešus pēc izsniegšanas dienas.

               (40)

               Pieteikumi PSIM kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir trīs mēneši pēc eksportēšanas, tomēr, kā skaidri norādīts 9.3. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).

               (41)

               Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā.

         d)   Secinājums

               (42)

               PSIM nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. PSIM kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt PSIM kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti.

               (43)

               Turklāt PSIM ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

               (44)

               Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē, kā to apgalvoja pieprasījuma iesniedzējs. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apmērs netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma izpratnē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības iegūt PSIM priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad PSIM piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (45)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja PIP. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē.

               (46)

               Tika konstatēts, ka no PSIM gūtās priekšrocības pamatā ir saistītas ar attiecīgo ražojumu. Tādēļ ir uzskatīts par pieņemamu vērtēt PSIM nodrošināto labumu par kredītu summu, kas iegūta no visiem attiecīgā ražojuma eksporta darījumiem šīs shēmas ietvaros PIP laikā.

               (47)

               Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs.

               (48)

               Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

               (49)

               Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 7,52 %.

         3.1.3.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“RLEVS”)

   a)   Juridiskais pamats

               (50)

               Detalizēts RLEVS apraksts ir ietverts 5. nodaļā ATP 04-09 un ATP 09-14 un 5. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14.

         b)   Atbilstības kritēriji

               (51)

               Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu.

         c)   Īstenošana praksē

               (52)

               Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod RLEVS atļauju. Shēma paredz 3 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto zināma daudzuma eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar ATP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt, piemērojot 0 % ievedmuitas likmi atbilstoši RLEVS, taču šādā gadījumā eksporta saistību īstenošanas termiņš ir īsāks.

               (53)

               RLEVS atļaujas turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi RLEVS atļaujas turētājam.

         d)   Secinājums

               (54)

               RLEVS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti.

               (55)

               Turklāt RLEVS juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

               (56)

               RLEVS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (57)

               Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, kurus izmanto naftas ķīmijas rūpniecība un citi sektori, par ko pieprasījuma iesniedzējs saņēma atbalstu, sadalot subsīdiju par laikposmu, kurš atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma laikposmam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piemērotā komerciālā procentu likme.

               (58)

               Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja naftas ķīmijas rūpniecības un citu sektoru visam attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde.

               (59)

               Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 1,49 %.

         3.1.4.   Mērķa tirgus shēma (“MTS”)

   a)   Juridiskais pamats

               (60)

               Detalizēts MTS apraksts ir ietverts 3.9.1. līdz 3.9.2.2. punktā ATP 04-09 un 3.14.1. līdz 3.14.3. punktā ATP 09-14, kā arī 3.20. līdz 3.20.3. punktā HOP I 04-09 un 3.8. līdz 3.8.2. punktā HOP I 09-14.

         b)   Atbilstības kritēriji

               (61)

               Ikvienam ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

         c)   Īstenošana praksē

               (62)

               Saskaņā ar šo shēmu visu ražojumu eksportam uz valstīm, kas paziņotas 37(C) papildinājumā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, var izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 2,5 % līdz 3 % no saskaņā ar šo shēmu eksportēto ražojumu FOB vērtības. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, proti, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacītais eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kuri darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās vai kuri orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķa veida ražojumiem, proti, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.

               (63)

               Nodokļu kredīti saskaņā ar MTS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu turpmāko importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus.

               (64)

               Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Kamēr pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visas attiecīgās eksporta dokumentācijas kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu.

         d)   Secinājums

               (65)

               MTS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. MTS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt MTS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo eksportētāja likviditāti.

               (66)

               Turklāt saskaņā ar likumu MTS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktam.

               (67)

               Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apmērs netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma izpratnē. Eksportētājam ir tiesības gūt labumu no MTS neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no MTS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot MTS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (68)

               Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs par attiecīgā ražojuma eksportu un kas tika konstatēts PIP laikā saistībā ar to, ka pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot shēmu, bija to iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

               (69)

               Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs.

               (70)

               Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,87 %.

         3.1.5.   Mērķa ražojumu shēma (“MRS”)

               (71)

               Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā neguva atbalstu no MRS shēmas. Tādēļ šīs izmeklēšanas ietvaros nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu.

         3.1.6.   Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“INAS”)

               (72)

               Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā neguva atbalstu no INAS shēmas. Tādēļ šīs izmeklēšanas ietvaros nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu.

         3.1.7.   Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma (“KIVS”)

               (73)

               Gudžaratas štats veicina ražošanas attīstību ekonomiski atpalikušās vietās štata teritorijā, piešķirot ražošanas uzņēmumiem pārdošanas un pirkšanas nodokļa atlaides un/vai tā atvieglojumus.

         a)   Juridiskais pamats

               (74)

               Shēmas piemērošanas detalizēts izklāsts noteikts Gudžaratas valdības 1995. gada 11. septembra rezolūcijā Nr. INC-1095/2000(3)/I, Valdības paziņojumā, Finanšu departamenta 2006. gada 1. aprīļa rīkojumā Nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH un 18.A pantā Gudžaratas Pievienotās vērtības nodokļa nolikumā (2006).

         b)   Atbilstības kritēriji

               (75)

               Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai strauji paplašina esošos ražošanas objektus atpalikušajās teritorijās. Tomēr pastāv vispārēji ražošanas nozaru saraksti, kuros noteiktās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos atvieglojumus.

         c)   Īstenošana praksē

               (76)

               Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāinvestē līdzekļi atpalikušās teritorijās. Vietas, kas noteiktas kā teritoriālas vienības Gudžaratas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, bet tajā pašā laikā ir vietas, kuras ir izslēgtas vai kurām “aizliegts” pieteikties uz veicināšanas shēmas atvieglojumiem. Galvenais kritērijs atvieglojumu noteikšanai ir investīciju apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums.

               (77)

               Atvieglojumus var piešķirt jebkurā laikā, jo nav laika ierobežojumu ne attiecībā uz pieteikuma aizpildīšanu atvieglojumu saņemšanai, ne attiecībā uz kvantitatīvo kritēriju izpildi.

         d)   Secinājums

               (78)

               Shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē. Tā ir Gudžaratas valdības finanšu ieguldījums, jo piešķirtie atvieglojumi, šajā gadījumā atbrīvojumi no pārdošanas un pirkšanas nodokļa, samazina nodokļu ieņēmumu, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt šie atvieglojumi ir labums uzņēmumam, tāpēc ka tie uzlabo tā finansiālo stāvokli, jo nav jāmaksā nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā.

               (79)

               Turklāt pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē shēma ir reģionāli īpaša, jo ir pieejama tikai konkrētiem uzņēmumiem, kuri investējuši noteiktā ģeogrāfiskā vietā attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, un turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas.

               (80)

               Tādēļ Gudžaratas valdības KIVS ir kompensējama.

         e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

               (81)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka viņam vairs nav tiesību saņemt KIVS sniegto atbalstu saistībā ar vienu no viņa rūpnīcām. Izmeklēšana apliecināja šo faktu. Otras rūpnīcas gadījumā tiesības uz shēmas sniegto atbalstu beidzās šīs izmeklēšanas laikā. Tādēļ subsīdijas summas aprēķinā nav ietvertas subsīdijas par darbībām, ko veikušas minētās rūpnīcas.

               (82)

               Subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz parasti maksājamā pārdošanas un pirkšanas nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, bet kurš saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdiju apmērs (skaitītājs) piešķirts uz visu pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā kā piemērots vērtības rādītājs, jo subsīdija nav eksporta neparedzētais izdevums un to nepiešķir ar atsauci uz saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Saņemtās subsīdijas likmes apmērs bija 0,31 %.

         3.1.8.   Kompensējamu subsīdiju apmērs

               (83)

               Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem pieprasījuma iesniedzējam kompensējamo subsīdiju apmērs, kas izteikts atbilstīgi preču vērtībai, ir 10,73 %. Subsīdijas apmērs pārsniedz de minimis slieksni, kas noteikts pamatregulas 14. panta 5. punktā.

               (84)

               Tādēļ ir uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, subsidēšana ir turpinājusies PIP laikā.

         3.2.   Ar subsidēšanu saistīto apstākļu izmaiņu ilglaicīgums

               (85)

               Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu ir pārbaudīts, vai PIP laikā ir notikušas ievērojamas apstākļu izmaiņas attiecībā uz subsidēšanu.

               (86)

               Tika konstatēts, ka PIP laikā pieprasījuma iesniedzējs turpināja saņemt no Indijas valdības kompensācijas subsīdijas. Turklāt pārskatīšanas laikā konstatētā subsīdijas likme ir zemāka, nekā iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā konstatētā. Nav pieejami pierādījumi tam, ka shēmas neturpinās piemērot vai ka tuvākajā nākotnē ieviesīs jaunas shēmas.

               (87)

               Tā kā ir konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs saņem daudz mazākas subsīdijas nekā iepriekš un, iespējams, ka arī turpmāk tas saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par to, kurš noteikts iepriekšējā daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā, ir secināms, ka spēkā esošais pasākums pārsniedz kompensācijas subsīdijas radītā kaitējuma novēršanai nepieciešamo un pasākumu apjoms ir jākoriģē, ņemot vērā jaunos konstatējumus.

         4.   KOMPENSĀCIJAS UN ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

   4.1.   Kompensācijas pasākumi

               (88)

               Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojumā, ir konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanas līmenis ir samazinājies no 13,8 % līdz 10,7 %, tādēļ ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kura šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1286/2008.

               (89)

               Koriģētā kompensācijas maksājuma likme jānosaka atbilstīgi jaunajai subsidēšanas likmei, kas tika konstatēta šajā starpposma pārskatīšanā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka.

               (90)

               Sākotnējās subsidēšanas novēršanas izmeklēšanas laikā, lai izvairītos no tā, ka jēlnaftas cenu svārstību radītās PET cenu svārstības izraisa lielāku nodokļu iekasēšanu, tika nolemts izveidot pasākumus īpašu maksājumu veidā. Ir uzskatāms, ka šo pašu iemeslu dēļ minētā pieeja ir jāturpina arī šajā pārskatīšanā. Tādēļ grozītā īpašā maksājuma summa ir EUR 90,40 par tonnu.

         4.2.   Antidempinga pasākumi

               (91)

               Kompensācijas maksājuma likmes koriģēšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas pieprasījuma iesniedzējs ražotā PET importam piemērots ar Regulu (EK) Nr. 192/2007.

               (92)

               Visu iepriekšējo izmeklēšanu rezultātā antidempinga maksājumu koriģēja, lai izvairītos no tā, ka no eksporta subsīdijām gūtais labums tiktu uzskaitīts divreiz. Šajā sakarā norādāms, ka saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punktu, un 24. panta 1. punktu pamatregulā nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Iepriekšējo izmeklēšanu laikā, kā arī šajā pārskatīšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā aplūkotās subsīdiju shēmas, par kurām tika konstatēts, ka tās ir kompensējamas, ir eksporta subsīdijas pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Saistībā ar citām subsīdiju shēmām un jo īpaši Gudžaratas valdības KVIS nav pierādījumu vai strīdu par to, vai un kādā apmērā vienas un tās pašas subsīdijas ir noteiktas divreiz gadījumos, kad antidempinga un kompensācijas maksājumi ir vienlaikus piemēroti vienam un tam pašam importētajam ražojumam. Precīzāk, nebija pierādījumu tam, ka KVIS pazeminātu ražojuma eksporta cenu citādā veidā nekā iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu cenu. Tas nozīmē, ka KVIS vienādā apmērā ietekmē cenas, par kurām ražotājs pārdod ražojumus iekšzemes tirgos un eksporta tirgos.

               (93)

               Šīs subsīdijas kopumā ietekmēja pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenu, tādējādi sekmējot dempinga starpības palielināšanos. Citiem vārdiem sakot, sākotnējās antidempinga izmeklēšanas rezultātā noteiktās galīgās dempinga starpības daļēji ir veidojušās tādēļ, ka pastāv eksporta subsīdijas.

               (94)

               Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas pieprasījuma iesniedzējam, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā no eksporta subsīdijām PIP laikā gūtā labuma pārskatīto līmeni, kurš noteikts šajā pārskatīšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma kompensēšanas ar eksporta subsīdiju ietekmi.

               (95)

               Citiem vārdiem sakot, lai koriģētu iepriekš noteiktās dempinga starpības, būs jāņem vērā jaunie subsīdiju līmeņi.

               (96)

               Tādēļ pieprasījuma iesniedzējam piemērojamā antidempinga maksājuma likme ir EUR 132,60 par tonnu.

               (97)

               Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas tika informētas par faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika nolemts ierosināt izmeklēšanas izbeigšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 193/2007 1. panta 2. punktā tabulā norādīto informāciju attiecībā uz Reliance Industries Limited aizstāj ar šādu informāciju:

                  Valsts

                  Uzņēmums

                  Kompensācijas maksājums
                  (EUR par tonnu)

                     Taric papildu kods

                  “Indija

                  Reliance Industries Ltd

                  90,4

                  A181”

   2. pants
   Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. panta 2. punktā tabulā norādīto informāciju attiecībā uz Reliance Industries Limited aizstāj ar šādu informāciju:

                  Valsts

                  Uzņēmums

                  Antidempinga maksājums
                  (EUR par tonnu)

                     Taric papildu kods

                  “Indija

                  Reliance Industries Ltd

                  132,6

                  A181”

   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 2. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

      (2)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.

      (3)  OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp.

      (4)  OV L 340, 19.12.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp.

      (6)  OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.

      (7)  OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp.

      (8)  OV C 151, 10.6.2010., 17. lpp.

      (9)  OV C 151, 10.6.2010., 15. lpp.

      (10)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/993 (2017. gada 12. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

text:
               13.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 149/67

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/993
   (2017. gada 12. jūnijs),
   ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (1) un jo īpaši tās 13. panta 1. punkta e) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 329/2007 V pielikumā ir uzskaitītas personas, vienības un struktūras, kuras nav iekļautas IV pielikumā, bet kuras uzskaitījumā ir iekļāvusi Padome un uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Padome 2017. gada 12. jūnijā nolēma svītrot vienu personu un vienu vienību no to personu un vienību saraksta, uz kurām attiecina ierobežojošus pasākumus, kā izklāstīts Padomes Lēmuma (KĀDP) 2016/849 (2) II pielikumā. Citi ieraksti ir atjaunināti. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas V pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 329/2007 V pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 12. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 88, 29.3.2007., 1. lpp.

      (2)  Padomes 2016. gada 27. maija Lēmums (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2013/183/KĀDP (OV L 141, 28.5.2016., 79. lpp.).

      PIELIKUMS
      “
            V PIELIKUMS

               6. panta 2. punktā minēto personu, vienību un struktūru saraksts

                        a)

                        6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās fiziskās personas

                                    Vārds, uzvārds (un iespējamie pieņemtie vārdi)

                                    Identifikācijas informācija

                                    Pamatojums

                                    1.

                                    CHON Chi Bu
                                    (arī CHON Chi-bu)

                                    Atomenerģijas galvenā biroja loceklis, bijušais Yongbyon tehniskais direktors. Fotoattēli norāda uz viņa saistību ar Sīrijas kodolreaktoru līdz brīdim, kad to 2007. gadā sabombardēja Izraēlas gaisa spēki.

                                    2.

                                    CHU Kyu-Chang
                                    (arī JU Kyu-Chang; JU Kyu Chang)

                                    Dzimšanas datums: 25.11.1928.
                                    Dzimšanas vieta: Dienvidu Hamgyong province, KTDR

                                    Bijušais loceklis Valsts aizsardzības komisijā, kura bija svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra, pirms to reformēja par Valsts lietu komisiju (SAC). Bijušais Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās komitejas Munīcijas departamenta direktors. Ir liecības par to, ka 2013. gadā kopā ar KIM Jong Un viņš atradās uz karakuģa. Korejas Darbaļaužu partijas Mašīnbūves rūpniecības departamenta (Machine Building Industry Department) direktors. 2016. gada maijā Korejas Darbaļaužu partijas (KDP) 7. kongresā, kurā tika pieņemts lēmums turpināt KTDR kodolprogrammu, viņš tika ievēlēts par KDP Centrālās komitejas locekļa aizstājēju. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    3.

                                       HYON Chol-hae (arī HYON Chol Hae)

                                    Dzimšanas datums: 1934.
                                    Dzimšanas vieta: Mandžūrija, Ķīna

                                    Korejas Tautas armijas maršals kopš 2016. gada aprīļa. Korejas Tautas armijas Vispārīgās politikas departamenta vadītāja vietnieks (nelaiķa Kim Jong-Il militārais padomnieks). 2016. gada maijā Korejas Darbaļaužu partijas (KDP) 7. kongresā, kurā tika pieņemts lēmums turpināt KTDR kodolprogrammu, viņš tika ievēlēts par KDP Centrālās komitejas locekli.

                                    4.

                                       KIM Yong-chun (arī Young-chun; KIM Yong Chun)

                                    Dzimšanas datums: 4.3.1935.
                                    Pases Nr.: 554410660.

                                    Korejas Tautas armijas maršals. Bijušais priekšsēdētāja vietnieks Valsts aizsardzības komisijā, kura bija svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra, pirms to reformēja par Valsts lietu komisiju (SAC). Bijušais Tautas bruņoto spēku ministrs, nelaiķa Kim Jong-Il īpašais padomnieks kodolstratēģijas jautājumos. 2016. gada maijā Korejas Darbaļaužu partijas (KDP) 7. kongresā, kurā tika pieņemts lēmums turpināt KTDR kodolprogrammu, viņš tika ievēlēts par KDP Centrālās komitejas locekli.

                                    5.

                                       O Kuk-Ryol (arī O Kuk Ryol)

                                    Dzimšanas gads: 1931.
                                    Dzimšanas vieta: Jilin province, Ķīna

                                    Bijušais priekšsēdētāja vietnieks Valsts aizsardzības komisijā, kura bija svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra, pirms to reformēja par Valsts lietu komisiju (SAC); viņš pārraudzīja jaunāko tehnoloģiju iepirkumus ārvalstīs kodolprogrammas un ballistisko raķešu programmas vajadzībām. 2016. gada maijā Korejas Darbaļaužu partijas (KDP) 7. kongresā, kurā tika pieņemts lēmums turpināt KTDR kodolprogrammu, viņš tika ievēlēts par KDP Centrālās komitejas locekli.

                                    6.

                                       PAEK Se-bong (arī PAEK Se Bong)

                                    Dzimšanas gads: 1946.

                                    Bijušais Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās komitejas Otrās ekonomikas komitejas priekšsēdētājs (atbildīgs par ballistisko raķešu programmu). Loceklis Valsts aizsardzības komisijā, kura bija svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra, pirms to reformēja par Valsts lietu komisiju (SAC). Piešķirta ģenerālmajora dienesta pakāpe.

                                    7.

                                       PAK Jae-gyong (arī Chae-Kyong; PAK Jae Gyong)

                                    Dzimšanas gads: 1933.
                                    Pases Nr.: 554410661.

                                    Tautas bruņoto spēku Vispārīgās politikas departamenta vadītāja vietnieks un Tautas bruņoto spēku Loģistikas biroja vadītāja vietnieks (nelaiķa Kim Jong-II militārais padomnieks). Bija klāt KIM Jong Un veiktajā Stratēģisko raķešspēku (Strategic Rocket Force) pavēlniecības inspicēšanā.

                                    8.

                                    RYOM Yong

                                    Atomenerģētikas galvenā biroja vadītājs (organizācija, kas iekļauta Apvienoto Nāciju Organizācijas sarakstā), atbildīgs par starptautiskajiem sakariem.

                                    9.

                                       SO Sang-kuk (arī SO Sang Kuk)

                                    Dzimšanas gads: laikā starp 1932. un 1938. g.

                                       Kim Il Sung universitātes Kodolfizikas departamenta vadītājs.

                                    10.

                                    Lieutenant General KIM Yong Chol
                                    (alias: KIM Yong-Chol; KIM Young-Chol; KIM Young-Cheol; KIM Young-Chul)

                                    Dzimšanas gads: 1946.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongan-Pukto, KTDR

                                    Ievēlēts par Korejas Darbaļaužu partijas (KDP) Centrālās militārās komisijas un KDP Centrālās komitejas locekli, priekšsēdētāja vietnieks jautājumos par attiecībām starp Korejām. Galvenā izlūkošanas biroja (RGB) bijušais komandieris. Korejas Darbaļaužu partijas 7. kongresā 2016. gada maijā paaugstināts amatā par Vienotās frontes departamenta (United Front Department) direktoru.

                                    11.

                                       PAK To-Chun (arī PAK To Chun)

                                    Dzimšanas datums: 9.3.1944.
                                    Dzimšanas vieta: Rangrim, Jagang province, KTDR.

                                    Valsts drošības padomes loceklis. Atbildīgs par ieroču rūpniecības nozari. Ir saņemta informācija, ka viņš vada Kodolenerģijas biroju. Minētajam birojam ir izšķiroša nozīme saistībā ar KTDR kodolprogrammu un raķešu palaišanas programmu. Redzams fotoattēlā kopā ar personām, kas sekmējušas ūdeņraža bumbas izmēģinājumu un satelīta palaišanu.

                                    12.

                                       CHOE Kyong-song (arī CHOE Kyong song)

                                    Korejas Tautas armijas ģenerālpulkvedis. Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas, kura ir svarīga struktūra valsts aizsardzības jautājumos KTDR, bijušais loceklis. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    13.

                                       CHOE Yong-ho (arī CHOE Yong Ho)

                                    Korejas Tautas armijas ģenerālpulkvedis/Korejas Tautas armijas Gaisa spēku ģenerālis. Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas, kura ir svarīga struktūra valsts aizsardzības jautājumos KTDR, bijušais loceklis. Korejas Tautas armijas Gaisa spēku un pretgaisa aizsardzības spēku komandieris. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    14.

                                    HONG Sung-Mu
                                    (arī HUNG Sun Mu; HONG Sung Mu)

                                    Dzimšanas datums: 1.1.1942.

                                    Munīcijas rūpniecības departamenta (MID) direktora vietnieks. Atbild par programmu izstrādi attiecībā uz parastajiem ieročiem un raķetēm, tostarp ballistiskajām raķetēm. Viena no galvenajām personām, kas atbild par kodolieroču programmu rūpniecisko izstrādi. Šajā statusā atbildīgs par KTDR kodolieroču, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmām.

                                    15.

                                       JO Kyongchol (arī JO Kyong Chol)

                                    Korejas Tautas armijas ģenerālis. Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas, kura ir svarīga struktūra valsts aizsardzības jautājumos KTDR, bijušais loceklis. Militārās drošības pārvaldes direktors. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem. Pavadīja Kim Jong Un lielākajās tālšavējartilērijas šaušanas mācības.

                                    16.

                                       KIM Chun-sam (arī KIM Chun Sam)

                                    Ģenerālleitnants, bijušais loceklis Korejas Darbaļaužu partijas Centrālajā militārajā komisijā, kas ir KTDR galvenā iestāde valsts aizsardzības jautājumos. Korejas Tautas armijas Militārā štāba Vadības departamenta direktors un Militārā štāba pirmais vadītāja vietnieks. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    17.

                                       KIM Chun-sop (arī KIM Chun Sop)

                                    Bijušais loceklis Valsts aizsardzības komisijā, kura tagad ir reformēta par Valsts lietu komisiju (SAC), kas ir svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem. Piedalījies fotosesijā personām, kas devušas ieguldījumu sekmīgā no zemūdenēm veiktā ballistisko raķešu palaišanas (SLBM) izmēģinājumā 2015. gada maijā.

                                    18.

                                       KIM Jong-gak (arī KIM Jong Gak)

                                    Dzimšanas datums: 20.7.1941.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR

                                    Korejas Tautas armijas vicemaršals, Kim Il-Sung vārdā nosauktās Militārās universitātes rektors, Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas, kura ir viena no svarīgākajām struktūrām valsts aizsardzības jautājumos KTDR, bijušais loceklis. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    19.

                                    KIM Rak Kyom
                                    (arī KIM Rak-gyom; KIM Rak Gyom)

                                    Četrzvaigžņu ģenerālis, Stratēģisko spēku (jeb Stratēģisko raķešspēku (Strategic Rocket Forces)) komandieris, par ko ziņots, ka tas tagad komandē 4 stratēģisko un taktisko raķešu vienības, tostarp KN08 (ICBM) brigādi. ES Stratēģiskos spēkus ir iekļāvusi sarakstā, jo tie iesaistās darbībās, kas būtiski veicinājušas masu iznīcināšanas ieroču vai to nogādes līdzekļu izplatīšanu. Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas, kura ir svarīga struktūra valsts aizsardzības jautājumos KTDR, bijušais loceklis. Plašsaziņas līdzekļu ziņojumos KIM identificēts kā persona, kas kopā ar KIM Jong Un bija klāt 2016. gada aprīļa starpkontinentālās ballistiskās raķetes dzinēja izmēģinājumā. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem. Devis rīkojumu par ballistisko raķešu šaušanas vingrinājumiem.

                                    20.

                                       KIM Won-hong (arī KIM Won Hong)

                                    Dzimšanas datums: 7.1.1945.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                                    Pases Nr.: 745310010.

                                    Ģenerālis, Valsts drošības departamenta direktors. Valsts drošības ministrs. Loceklis Korejas Darbaļaužu partijas Centrālajā Militārajā komisijā un Valsts aizsardzības komisijā, kura bija svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra, pirms to reformēja par Valsts lietu komisiju (SAC); tās ir svarīgākās KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūras. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    21.

                                       PAK Jong-chon (arī PAK Jong Chon)

                                    Korejas Tautas armijas ģenerālpulkvedis (ģenerālleitnants), Korejas Tautas bruņoto spēku pavēlnieks, štāba priekšnieka vietnieks un Ugunsspēku pavēlniecības departamenta direktors. Militārā štāba vadītājs un Artilērijas spēku pārvaldes direktors. Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas, kura ir svarīga struktūra valsts aizsardzības jautājumos KTDR, bijušais loceklis. Šajā statusā atbild par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    22.

                                       RI Jong-su (arī RI Jong Su)

                                    Viceadmirālis. Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas, kura ir svarīga struktūra valsts aizsardzības jautājumos KTDR, bijušais loceklis. Korejas jūras spēku virspavēlnieks, kurš piedalās ballistisko raķešu programmu izstrādē un KTDR jūras spēku kodolpotenciāla attīstīšanā. Šajā statusā atbild par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    23.

                                       SON Chol-ju (arī Son Chol Ju)

                                    Korejas Tautas armijas ģenerālpulkvedis un Gaisa spēku un pretgaisa aizsardzības spēku politiskais direktors, kas pārrauga modernizēto pretgaisa aizsardzības raķešu attīstību. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    24.

                                       YUN Jong-rin (arī YUN Jong Rin)

                                    Ģenerālis, bijušais loceklis Korejas Darbaļaužu partijas Centrālajā Militārajā komisijā un loceklis Valsts aizsardzības komisijā, kura bija svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra, pirms to reformēja par Valsts lietu komisiju (SAC); tās visas ir svarīgākās KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūras. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    25.

                                       PAK Yong-sik (arī PAK Yong Sik)

                                    Četrzvaigžņu ģenerālis, Valsts drošības departamenta loceklis, Tautas bruņoto spēku ministrs. Loceklis Korejas Darbaļaužu partijas Centrālajā Militārajā komisijā un Valsts aizsardzības komisijā, kura bija svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra, pirms to reformēja par Valsts lietu komisiju (SAC); tās visas ir svarīgākās KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūras. Piedalījās ballistisko raķešu izmēģinājumos 2016. gada martā. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    26.

                                    HONG Yong Chil

                                    Munīcijas rūpniecības departamenta (MID) direktora vietnieks. Munīcijas rūpniecības departaments, ko ANO DP iekļāva sarakstā 2016. gada 2. martā, ir iesaistīts KTDR raķešu programmas svarīgākajos aspektos. MID atbild par KTDR ballistisko raķešu, tostarp Taepo Dong-2, izstrādes uzraudzīšanu, ieroču ražošanas un pētniecības un izstrādes programmu uzraudzīšanu. MID ir pakļauta arī Otrā ekonomikas komiteja un Otrā dabaszinātņu akadēmija, kas arī iekļautas sarakstā 2010. gada augustā. Pēdējos gados MID ir strādājis pie KN08 – pa ceļiem pārvietojamu starpkontinentālo ballistisko raķešu izstrādes. HONG ir pavadījis KIM Jong Un uz vairākiem pasākumiem saistībā ar KTDR kodolprogrammas un ballistisko raķešu programmas izstrādi, un tiek uzskatīts, ka viņam bija būtiska nozīme KTDR 2016. gada 6. janvāra kodolizmēģinājumā. Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās komitejas direktora vietnieks. Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem. Bija klāt jauna tipa ICBN reaktīvā dzinēja izmēģināšanā uz zemes 2016. gada aprīlī.

                                    27.

                                    RI Hak Chol
                                    (arī RI Hak Chul, RI Hak Cheol)

                                    Dzimšanas datums: 19.1.1963. vai 8.5.1966.
                                    Pases Nr.: 381320634; PS-563410163.

                                       Green Pine Associated Corporation (Green Pine) prezidents. Saskaņā ar ANO Sankciju komiteju Green Pine ir pārņēmis daudzas Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) darbības. Uzņēmumu KOMID Komiteja sarakstā iekļāva 2009. gada aprīlī, un šis uzņēmums ir KTDR galvenais bruņojuma tirgotājs un ar ballistiskajām raķetēm un parastajiem ieročiem saistīto preču un aprīkojuma galvenais eksportētājs. Green Pine ir arī atbildīgs par aptuveni pusi no visa KTDR eksportētā bruņojuma un ar to saistītajiem materiāliem. Green Pine ir pakļauts sankcijām saistībā ar bruņojuma vai ar to saistīto materiālu eksportēšanu no KTDR. Green Pine specializācija ir jūras spēku iekārtu un ieroču, piemēram, zemūdeņu, militāro kuģu un raķešu sistēmu ražošana, un šis uzņēmums ir eksportējis torpēdas un sniedzis tehnisko palīdzību ar aizsardzību saistītiem Irānas uzņēmumiem. Green Pine sarakstā ir iekļāvusi ANO DP.

                                    28.

                                    YUN Chang Hyok

                                    Dzimšanas datums: 9.8.1965.

                                    Valsts kosmosa attīstības pārvaldes (NADA) Satelītu kontroles centra direktora vietnieks. NADA ir pakļauta sankcijām saskaņā ar ANO DP Rezolūciju Nr. 2270 (2016) par iesaistīšanos KTDR kosmosa zinātnes un tehnoloģiju, tostarp satelītu palaišanas un nesējraķešu, izstrādē. ANO DP Rezolūcija Nr. 2270 (2016) nosodīja KTDR satelīta palaišanu 2016. gada 7. februārī, jo tika izmantota ballistisko raķešu tehnoloģija un nopietni pārkāptas rezolūcijas 1718 (2006) 1874 (2009), 2087 (2013) un 2094 (2013). Šajā statusā atbildīgs par to KTDR programmu atbalstīšanu vai veicināšanu, kuras saistītas ar kodolieročiem, ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.

                                    29.

                                    RI Myong Su

                                    Dzimšanas gads: 1937.
                                    Dzimšanas vieta: Myongchon, Hamgyong ziemeļi, KTDR

                                    Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Tautas bruņoto spēku štāba priekšnieks. Šajā amatā Ri Myong Su ieņem svarīgu vietu valsts aizsardzības jautājumos un ir atbildīgs par to, lai atbalstītu vai veicinātu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmas.

                                    30.

                                    SO Hong Chan

                                    Dzimšanas datums: 30.12.1957.
                                    Dzimšanas vieta: Kangwon, KTDR
                                    Pases Nr.: PD836410105.
                                    Pases derīguma termiņš: 27.11.2021.

                                    Tautas bruņoto spēku pirmais ministra vietnieks, Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās militārās komisijas loceklis un Tautas bruņoto spēku ģenerālpulkvedis. Šajā amatā So Hong Chan ir atbildīgs par to, lai atbalstītu vai veicinātu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmas.

                                    31.

                                    WANG Chang Uk

                                    Dzimšanas datums: 29.5.1960.

                                    Rūpniecības un atomenerģijas ministrs. Šajā amatā Wang Chang Uk ir atbildīgs par to, lai atbalstītu vai veicinātu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmas.

                                    32.

                                    JANG Chol

                                    Dzimšanas datums: 31.3.1961.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                                    Pases Nr.: 563310042.

                                       State Academy of Sciences priekšsēdētājs; minētās organizācijas mērķis ir KTDR tehnoloģisko un zinātnisko spēju attīstīšana. Šajā amatā Jang Chol ieņem stratēģisku lomu, lai izstrādātu KTDR darbības kodolenerģijas jomā, un ir atbildīgs par to, lai atbalstītu vai veicinātu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmas.

                        b)

                        Regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās juridiskās personas, vienības un struktūras

                                    Nosaukums (un iespējamie pieņemtie nosaukumi)

                                    Identifikācijas informācija

                                    Pamatojums

                                    1.

                                    Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd

                                       Korea Ryongbong General Corporation filiāle (vienība, ko sarakstā iekļāva ANO DP, 24.4.2009.); pārvalda rūpnīcas, kurās ražo alumīnija pulveri, ko var izmantot raķetēs.

                                    2.

                                    Korean Ryengwang Trading Corporation

                                       Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, KTDR

                                       Korea Ryongbong General Corporation filiāle (vienība, ko sarakstā iekļāva ANO DP, 24.4.2009.).

                                    3.

                                       Sobaeku United Corp. (jeb Sobaeksu United Corp.)

                                    Valsts sabiedrība, kas iesaistīta pētījumos par paaugstināta riska ražojumiem un iekārtām, kā arī to iepirkumos. Tās īpašumā ir vairākas dabīga grafīta atradnes, kuras ar izejvielām apgādā divas pārstrādes rūpnīcas, kuras savukārt jo īpaši ražo grafīta blokus, ko var izmantot ballistiskajās raķetēs.

                                    4.

                                       Yongbyon kodolpētījumu centrs

                                    Pētniecības centrs, kas piedalījās militārām vajadzībām piemērota plutonija ražošanā. Centrs ir pakļauts Galvenajam atomenerģētikas birojam (vienība, ko sarakstā iekļāva ANO DP, 16.7.2009.).

                                    6.

                                       Strategic Rocket Forces (Stratēģiskie raķešspēki)

                                    Šī vienība ietilpst KTDR valsts bruņotajos spēkos un ir iesaistīta ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmu izstrādē un operatīvā īstenošanā.

                        c)

                        Regulas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās fiziskās personas

                                    Vārds, uzvārds (un iespējamie pieņemtie vārdi)

                                    Identifikācijas informācija

                                    Pamatojums

                                    1.

                                       JON Il-chun (arī JON Il Chun)

                                    Dzimšanas datums: 24.8.1941.

                                    2010. gada februārī KIM Tong-un tika atbrīvots no direktora amata “39. birojā”, kas cita starpā atbild par preču izpirkšanu no KTDR diplomātiskajām pārstāvniecībām, apejot sankcijas. Viņu šajā amatā aizstāja JON Il-chun. Valsts aizsardzības komisijas pārstāvis, kura bija svarīga KTDR valsts aizsardzības jautājumu struktūra, pirms to reformēja par Valsts lietu komisiju (SAC); 2010. gada martā ievēlēts par Valsts attīstības bankas ģenerāldirektoru. 2016. gada maijā Korejas Darbaļaužu partijas (KDP) 7. kongresā, kurā tika pieņemts lēmums turpināt KTDR kodolprogrammu, viņš tika ievēlēts par KDP Centrālās komitejas locekļa aizstājēju.

                                    2.

                                       KIM Tong-un (arī KIM Tong Un)

                                    Ieroču izplatīšanas finansēšanā iesaistītā Korejas Darbaļaužu partijas Centrālās komitejas “39. biroja” bijušais direktors. Ir liecības, ka 2011. gadā, iespējams, bijis “38. biroja” vadītājs un palīdzējis vākt līdzekļus valsts vadības un politiskās elites vajadzībām.

                                    3.

                                       KIM Il-Su (arī Kim Il Su)

                                    Dzimšanas datums: 2.9.1965.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR

                                    Pārvaldītājs Korean National Insurance Corporation (KNIC) Pārapdrošināšanas departamentā sabiedrības galvenajā pārvaldē Phenjanā un bijušais KNIC galvenais pilnvarotais pārstāvis Hamburgā, kurš rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                                    4.

                                       KANG Song-Sam (arī KANG Song Sam)

                                    Dzimšanas datums: 5.7.1972.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR

                                    Bijušais Korean National Insurance Corporation (KNIC) pilnvarotais pārstāvis Hamburgā, kas joprojām rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                                    5.

                                       CHOE Chun-Sik (arī CHOE Chun Sik)

                                    Dzimšanas datums: 23.12.1963.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                                    Pases Nr.: 745132109,
                                    derīga līdz 12.2.2020.

                                    Direktors Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas atrodas galvenajā mītnē Phenjanā; rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                                    6.

                                       SIN Kyu-Nam (arī SIN Kyu Nam)

                                    Dzimšanas datums: 12.9.1972.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                                    Pases Nr.: PO472132950

                                    Direktors Korean National Insurance Corporation (KNIC) Pārapdrošināšanas departamentā sabiedrības galvenajā pārvaldē Phenjanā un bijušais KNIC pilnvarotais pārstāvis Hamburgā, kurš rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                                    7.

                                       PAK Chun-San (arī PAK Chun San)

                                    Dzimšanas datums: 18.12.1953.
                                    Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                                    Pases Nr.: PS472220097

                                    Direktors Korean National Insurance Corporation (KNIC) Pārapdrošināšanas departamentā sabiedrības galvenajā pārvaldē Phenjanā vismaz līdz 2015. gada decembrim un bijušais KNIC galvenais pilnvarotais pārstāvis Hamburgā, kurš joprojām rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                                    8.

                                    SO Tong Myong

                                    Dzimšanas datums: 10.9.1956.

                                       Korea National Insurance Corporation (KNIC) prezidents, KNIC Vadības izpildkomitejas priekšsēdētājs (2012. gada jūnijs); 2013. gada septembrī Korean National Insurance Corporation ģenerālmenedžeris, rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                        d)

                        Regulas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās juridiskās personas, vienības vai struktūras

                                    Nosaukums (un iespējamie pieņemtie nosaukumi)

                                    Identifikācijas informācija

                                    Pamatojums

                                    1.

                                       Korea National Insurance Corporation (KNIC) un tās filiāles (jeb Korea Foreign Insurance Company)

                                       Haebangsan-dong, Central District, Pyongyang, KTDR

                                       Rahlstedter Strasse 83, 22149 Hamburg.

                                       Korea National Insurance Corporation of Alloway, Kidbrooke Park Road, Blackheath, London SE30LW

                                    Valsts īpašumā esošs un valsts kontrolēts uzņēmums Korea National Insurance Corporation (KNIC), kas gūst ievērojamus ienākumus, tostarp ārvalstu valūtā, kuri varētu sniegt ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās.
                                    Turklāt KNIC galvenā pārvalde Phenjanā ir saistīta ar Korejas Darbaļaužu partijas “39. biroju”, sarakstā iekļautu vienību.

                  ”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1062 (2015. gada 2. jūlijā), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

text:
               3.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 174/16

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1062
   (2015. gada 2. jūlijā),
   ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (1) un jo īpaši tās 13. panta 1. punkta e) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 329/2007 V pielikumā ir uzskaitītas personas, vienības un struktūras, uz kurām pēc Padomes norādījuma saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Padome 2015. gada 2. jūlijā nolēma pievienot vienu vienību un sešas personas to personu, vienību un struktūru sarakstam, kurām būtu jāpiemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tāpēc V pielikums būtu jāatjaunina.

               (3)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 329/2007 V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 2. jūlijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

      (1)  OV L 88, 29.3.2007., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 329/2007 V pielikumu groza šādi:

                  a)

                  aiz virsraksta “C. Regulas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās fiziskās personas” pievieno šādus ierakstus:

                              Vārds, uzvārds (un iespējamie pseidonīmi)

                              Personas informācija

                              Pamatojums

                              “1.

                              KIM Il-Su

                              Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg
                              Dzimšanas datums: 2.9.1965.
                              Dzimšanas vieta: Phenjana, KTDR.

                              ES sarakstā iekļautās KNIC GmbH pilnvarotais pārstāvis, kas rīkojas KNIC vārdā vai tās vadībā.

                              2.

                              KANG Song-Nam

                              Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg
                              Dzimšanas datums: 5.7.1972.
                              Dzimšanas vieta: Phenjana, KTDR.

                              ES sarakstā iekļautās KNIC GmbH pilnvarotais pārstāvis, kas rīkojas KNIC vārdā vai tās vadībā.

                              3.

                              CHOE Chun-Sik

                              Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg
                              Dzimšanas datums: 23.12.1963.
                              Dzimšanas vieta: Phenjana, KTDR.
                              Pase Nr. 745132109. Derīga līdz 12.2.2020.

                              ES sarakstā iekļautās KNIC GmbH pilnvarotais pārstāvis, kas rīkojas KNIC vārdā vai tās vadībā.

                              4.

                              SIN Kyu-Nam

                              Dzimšanas datums: 12.9.1972.
                              Dzimšanas vieta: Phenjana, KTDR.
                              Pase Nr. PO472132950

                                 KNIC galvenās pārvaldes Phenjanā nodaļas vadītājs un KNIC GmbH Hamburg bijušais pilnvarotais pārstāvis. Rīkojas KNIC vārdā vai tās vadībā.

                              5.

                              PAK Chun-San

                              Dzimšanas datums: 18.12.1953.
                              Dzimšanas vieta: Phyongan, KTDR
                              Pase Nr. PS472220097

                                 KNIC galvenās pārvaldes Phenjanā nodaļas vadītājs un KNIC GmbH Hamburg bijušais pilnvarotais pārstāvis. Rīkojas KNIC vārdā vai tās vadībā.

                              6.

                              SO Tong Myong

                              Dzimšanas datums: 10.9.1956.

                                 KNIC GmbH Hamburg rīkotājdirektors, rīkojas KNIC vārdā vai tās vadībā.”

                  b)

                  aiz virsraksta “D. Regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās juridiskās personas, vienības vai struktūras” pievieno šādu ierakstu:

                              Vārds, uzvārds (un iespējamie pseidonīmi)

                              Personas informācija

                              Pamatojums

                              “1.

                              Korea National Insurance Company (KNIC) GmbH
                              (arī Korea Foreign Insurance Company)

                              Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg

                                 KNIC GmbH kā meitasuzņēmums, kuru kontrolē KNIC galvenā pārvalde Phenjanā (adrese Haebangsan-dong, Central District, Pyongyang, DPRK), valdības vienība, rada ievērojamus ārvalstu valūtas ieņēmumus, ko izmanto režīma atbalstam Ziemeļkorejā. Šie resursi varētu sekmēt KTDR programmas, kas saistītas ar kodolmateriāliem, ballistiskām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem.
                              Turklāt KNIC galvenā pārvalde Phenjanā ir saistīta ar Korejas Darbaļaužu partijas “39. biroju”, sarakstā iekļautu vienību.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 779/2013 ( 2013. gada 13. augusts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               14.8.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 218/24

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 779/2013
   (2013. gada 13. augusts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 13. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0709 93 10

                  TR

                  138,1

                  ZZ

                  138,1

                  0805 50 10

                  AR

                  89,8

                  CL

                  100,4

                  TR

                  70,0

                  UY

                  107,6

                  ZA

                  102,4

                  ZZ

                  94,0

                  0806 10 10

                  EG

                  185,9

                  MA

                  161,8

                  MX

                  263,5

                  TR

                  156,3

                  ZZ

                  191,9

                  0808 10 80

                  AR

                  188,5

                  BR

                  106,6

                  CL

                  134,6

                  CN

                  74,0

                  NZ

                  136,5

                  US

                  164,7

                  ZA

                  110,9

                  ZZ

                  130,8

                  0808 30 90

                  AR

                  177,3

                  CL

                  146,4

                  NZ

                  194,4

                  TR

                  153,8

                  ZA

                  110,4

                  ZZ

                  156,5

                  0809 30

                  TR

                  146,5

                  ZZ

                  146,5

                  0809 40 05

                  BA

                  47,7

                  MK

                  61,9

                  TR

                  83,7

                  ZZ

                  64,4

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 194/2013 ( 2013. gada 6. marts ), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu par pieejamajiem ārpuskvotas cukura daudzumiem, ko ar samazinātu pārpalikuma maksājumu paredzēts pārdot Savienības tirgū 2012./2013. tirdzniecības gadā

text:
               7.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 64/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 194/2013
   (2013. gada 6. marts),
   ar ko nosaka piešķīruma koeficientu par pieejamajiem ārpuskvotas cukura daudzumiem, ko ar samazinātu pārpalikuma maksājumu paredzēts pārdot Savienības tirgū 2012./2013. tirdzniecības gadā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2013. gada 15. februāra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 131/2013, ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz ārpuskvotas cukura un izoglikozes laišanu Savienības tirgū ar samazinātu pārpalikuma maksājumu 2012./2013. tirdzniecības gadā (2), un jo īpaši tās 5. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Daudzumi, kas iekļauti no 2013. gada 19. februāra līdz 2013. gada 26. februārim iesniegtajos pieteikumos sertifikātu saņemšanai par ārpuskvotas cukuru un paziņoti Komisijai no 2013. gada 26. februāra līdz 2013. gada 1. martam, ir pārsnieguši Īstenošanas regulas (ES) Nr. 131/2013 1. pantā noteikto limitu.

               (2)

               Tāpēc saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 131/2013 5. pantu ir jānosaka piešķīruma koeficients, kuru dalībvalstis piemēro daudzumiem, kas iekļauti katrā paziņotajā pieteikumā sertifikātu saņemšanai.

               (3)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Daudzumus, par kuriem pieteikumi sertifikātu saņemšanai par ārpuskvotas cukuru tika iesniegti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 131/2013 no 2013. gada 19. februāra līdz 2013. gada 26. februārim un kuri paziņoti Komisijai no 2013. gada 26. februāra līdz 2013. gada 1. martam, reizina ar piešķīruma koeficientu 10,916379 %.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 6. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 45, 16.2.2013., 1. lpp.