title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1722 (2018. gada 14. novembris), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 3. punktu, groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

text:
                  15.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 287/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1722
         (2018. gada 14. novembris),
         ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 3. punktu, groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA
         1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Ievērojot papildu izmeklēšanas rezultātus, kurā atklāja, ka maksājums tiek absorbēts, pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 663/98 (3). Pēc pirmās termiņbeigu pārskatīšanas un pirmās starpposma pārskatīšanas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktam (4) Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 658/2002 (5) tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, noteica galīgo antidempinga maksājumu 47,07 EUR par tonnu. Šī izmeklēšana tiek dēvēta par “2002. gada pārskatīšanu”.

                     (2)

                     Pēc tam atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma klāstu un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005 (6) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums robežās no 41,42 EUR par tonnu līdz 47,07 EUR par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20.

                     (3)

                     Pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas un otrās daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktam Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2008 (7) saglabāja spēkā esošos pasākumus. Maksājums tika grozīts tikai attiecībā uz EuroChem grupu, kurai fiksēta maksājuma summa bija robežās no 28,88 EUR līdz 32,82 EUR par tonnu. Šī izmeklēšana tiek dēvēta par “2008. gada pārskatīšanu”.

                     (4)

                     Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Lēmumu 2008/577/EK (8) no Krievijas ražotājiem JSC Acron un JSC Dorogobuzh, kas ir Acron Holding Company locekļi, un EuroChem grupas pieņēma saistību piedāvājumu ar daudzuma ierobežojumu.

                     (5)

                     Vispārējā tiesa ar 2008. gada 10. septembra spriedumu (9), kas interpretēts ar 2009. gada 9. jūlija spriedumu (10), atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005, ciktāl tas attiecas uz JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), kas ir OJSC UCC UralChem (UralChem) sastāvā. Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 989/2009 (11) attiecīgi grozīja Regulu (EK) Nr. 661/2008. Tādēļ uzņēmumam Kirovo tiek piemērots antidempinga maksājums (47,07 EUR/tonnā) tikai attiecībā uz tāda amonija nitrāta importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

                     (6)

                     Saistību neiespējamības dēļ Komisija ar Lēmumu 2012/629/ES (12) atsauca savu piekrišanu pieņemt EuroChem grupas piedāvātās saistības.

                     (7)

                     Pēc trešās termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam (13) Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014 (14) saglabāja spēkā esošos pasākumus. Šī izmeklēšana tiek dēvēta par “pēdējo termiņbeigu pārskatīšanu”.

                     (8)

                     Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/226 (15), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, attiecās uz Kirovo kā Uralchem filiāles pārstrukturēšanu.

                     (9)

                     Saistību neiespējamības dēļ Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/415 (16) atsauca piekrišanu pieņemt Acron Holding Company saistības.

                     (10)

                     Patlaban spēkā esošie pasākumi ir fiksēti maksājumi par tonnu, un tie ir balstīti uz kaitējuma starpību, izņemot EuroChem gadījumā. EuroChem līmenis tika noteikts 2008. gada pārskatīšanas ietvaros, balstoties uz dempinga starpību.

               1.2.   Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu

                     (11)

                     Atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam Komisija saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu (“pārskatīšanas pieprasījums”) no šīm astoņām Eiropas lauksaimnieku apvienībām (“pieprasījuma iesniedzējs”): Association Générale des Producteurs de Blé et autres céréales (AGPB, Francija), Confederazione Italiana Agricoltori (CIA, Itālija), Confagricoltura” (Itālija), Coop de France (Francija), Īrijas Lauksaimnieku apvienība (IFA, Īrija), Somijas Lauksaimniecības birojs (MTK, Somija), Nacionālā lauksaimnieku apvienība (NFU, Apvienotā Karaliste) un Unión de Pequeños Agricultores y Ganaderos (UPA, Spānija). Pieprasījums attiecās tikai uz kaitējuma pārbaudi. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Savienības lauksaimnieki kā amonija nitrāta izmantotāji cieš no antidempinga pasākumiem, kas pastāv jau vairāk nekā 20 gadus, un ka ilgstošu izmaiņu dēļ ir nepieciešams pārskatīt Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma stāvokli.

                     (12)

                     Atsevišķi pieprasījuma iesniedzēji arī aicināja Komisiju nekavējoties apturēt pasākumus, kas noteikti atbilstoši pamatregulas 14. panta 4. punktam.

               1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

                     (13)

                     Konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanai, un par to informējusi dalībvalstis, Komisija 2017. gada 17. augustā ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (17) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam tikai attiecībā uz kaitējuma pārbaudi.

                     (14)

                     Tajā pašā dienā Komisija ar paziņojumu par procedūras sākšanu (18) paziņoja par vēl vienas daļējas pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi.

               1.4.   Izmeklēšana

         1.4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (15)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) attiecās uz laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam. Novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

               1.4.2.   Ieinteresētās personas

                     (16)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, Savienības ražošanas nozari (ražotājus un viņu apvienības), ražotājus eksportētājus un viņu apvienības, kā arī eksportējošās valsts iestādes un zināmos iespējamos nesaistītos importētājus par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, un aicināja tos piedalīties.

                     (17)

                     Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

                     (18)

                     Pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražotāju apvienībai Fertilizers Europe, vienam atsevišķam Savienības ražotājam un vienam atsevišķam Krievijas ražotājam tika rīkotas uzklausīšanas sanāksmes Komisijas dienestos.

                     (19)

                     Turklāt izmeklēšanas laikā dažādas ieinteresētās personas informāciju sniedza rakstiski, tostarp pieprasījuma iesniedzējs, Fertilizers Europe, Savienības Lauksaimnieku apvienība COPA-COGECA, (19) kā arī Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (RFPA).

                     (20)

                     Pieprasījuma iesniedzējs 2018. gada 25. aprīļa iesniegumā aicināja Komisiju informācijas iesniegšanas laika dēļ neņemt vērā atsevišķus Fertilizers Europe sniegtās informācijas elementus. Ņemot vērā, ka izmeklēšana turpinājās un ka Komisija visām personām nebija noteikusi stingru galīgo termiņu informācijas iesniegšanai, šī prasība tika noraidīta.

               1.4.3.   Atlase

                     (21)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

               1.4.3.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (22)

                     Lai Komisija varētu lemt, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja Savienības ražotājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Atlases veidlapa tika nosūtīta 38 sabiedrībām, tostarp 11 zināmām Savienības ražotāju apvienībām. Komisija atlases informāciju saņēma no 12 Savienības uzņēmumiem vai grupām.

                     (23)

                     Komisija izveidoja provizorisku izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā un pārdošanas apjomu Savienības tirgū PIP laikā, kā arī uz izlasi, kas izveidota pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā. Provizoriskajā izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas atrodas Francijā, Lietuvā, Polijā un Apvienotajā Karalistē (20).

                     (24)

                     Tomēr pēc ieinteresēto personu izteiktajām piezīmēm Komisija uzskatīja par lietderīgu aizstāt Polijas uzņēmumu ar uzņēmumu no Bulgārijas, (21) kā arī pievienot vienu uzņēmumu no Nīderlandes (22).

                     (25)

                     Tādējādi galīgo izlasi veido pieci uzņēmumi no piecām valstīm, pārstāvot aptuveni 40 % no kopējās uzņēmumu, kuri sadarbojās, produkcijas. Tādējādi izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

               1.4.3.2.   Krievijas ražotāju eksportētāju atlase

                     (26)

                     Lai arī šajā daļējā starpposma pārskatīšanā neietilpst dempinga aspekti, Komisija uzskatīja par lietderīgu kaitējuma novērtēšanas nolūkā apkopot informāciju no Krievijas ražotājiem eksportētājiem, piemēram, par to produkciju, jaudām, pārdošanu Savienībā un pārdošanu uz trešām valstīm.

                     (27)

                     Lai Komisija varētu lemt, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus ražotājus eksportētājus Krievijā sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt tā informēja Krievijas Pastāvīgo pārstāvniecību Savienībā un Krievijas RFPA apvienību.

                     (28)

                     Pieprasīto informāciju iesniedza seši Krievijas ražotāji. Tā kā tikai divi ražotāji eksportēja uz Savienību, atlase nebija nepieciešama. Abi Krievijas uzņēmumi pārstāv 38 % no Krievijas uzņēmumu, kas sadarbojās, produkcijas.

                     (29)

                     Krievijas eksportētāju grupa Acron, kas pieprasīja uzsākt paralēlu starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz dempingu (23), neaizpildīja atlases veidlapu. Tomēr šis uzņēmums izmeklēšanas gaitā, daļēji atbildot uz anketas jautājumiem, sniedza ierobežotu informāciju. Daļā iesniegto datu bija norādīta neprecīza informācija, kas tika atjaunināta pēc pārbaudes paralēlajā izmeklēšanā, un tādējādi tā nebija izmantojama.

               1.4.3.3.   Nesaistīto importētāju atlase

                     (30)

                     Lai Komisija varētu lemt, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Neskatoties uz to, atbilde netika saņemta no neviena nesaistītā importētāja.

               1.4.4.   Atbildes uz anketu jautājumiem

                     (31)

                     Komisija nosūtīja aptaujas anketas pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem un no visiem saņēma atbildes.

                     (32)

                     Tā arī apkopoja informāciju no lauksaimnieku apvienībām, nosūtot aptaujas anketu pieprasījuma iesniedzējam šajā izmeklēšanā un citām lauksaimnieku apvienībām, kas tās gaitā bija sevi identificējušas kā ieinteresētās personas (24). Komisija saņēma atbildes no Īrijas Lauksaimnieku apvienības un Apvienotās Karalistes Nacionālās lauksaimnieku apvienības NFU, kā arī konsolidētu atbildi no pieprasījuma iesniedzēja vairāku apvienību vārdā, kas darbojas 15 dalībvalstīs (25). Vēlāk Lietuvas lauksaimnieku apvienība paskaidroja, ka tā nav pieņēmusi nostāju attiecībā uz notiekošo izmeklēšanu.

               1.4.5.   Pārbaudes apmeklējumi

                     (33)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

                                 a)

                                 Savienības ražotāji:

                                             —

                                                AB Achema,

                                             —

                                                CF Fertilisers UK Limited,

                                             —

                                                Neochim PLC.,

                                             —

                                                Yara France,

                                             —

                                             Yara Sluiskil B.V.

                                 b)

                                 Ražotāji eksportētāji Krievijā, kuri sadarbojās:

                                             —

                                                PJSC KuibyshevAzot,

                                             —

                                                Uralchem JSC, kā arī saistītā importētāja Latvijā – Uralchem Trading SIA, telpās.

               1.4.6.   Informācijas atklāšana

                     (34)

                     Komisija 2018. gada 31. augustā informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā gatavojas ierosināt grozīt piemērojamo maksājuma likmi. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes līdz 2018. gada 12. septembrim un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

                     (35)

                     Deviņi subjekti, tostarp Eiropas lauksaimnieku apvienības, Savienības ražotāji, Savienības ražotāju apvienība Fertilizers Europe, kā arī Krievijas apvienība RFPA iesniedza piezīmes attiecībā uz informācijas atklāšanu. Pēc pieprasījuma tika noturētas pieprasījuma iesniedzēja, Grupa Azoty S.A. un Agropolychim AD, kā arī RFPA uzklausīšanas sanāksmes.

                     (36)

                     Gadījumos, kad piezīmes bija pamatotas, tās tika attiecīgi ņemtas vērā.

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (37)

                     Attiecīgais ražojums ir Krievijas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20 (“attiecīgais ražojums”). Tomēr attiecībā uz amonija nitrātu, ko ražo Uralchem grupas filiāle Kirovo, attiecīgais ražojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 ir tikai amonija nitrāts, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

                     (38)

                     Sākotnēji attiecīgais ražojums tika definēts kā amonija nitrāts, taču vēlāk tika pārformulēts uz cietajiem mēslošanas līdzekļiem ar noteiktu amonija nitrāta saturu. Šīs izmaiņas ir 2005. gada ražojuma klāsta skaidrojuma rezultāts (26), kura mērķis bija aptvert arī amonija nitrātu, kam pievienots fosfors un/vai kālija barības vielas (tā sauktais “netīrais” vai “stabilizētais” amonija nitrāts, turpmāk saukts “netīrais AN”), jo tika konstatēts, ka minētajiem maisījumiem būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienas un tās pašas agronomiskās īpašības. Šo ražojumu mēdz dēvēt par amonija nitrātu (“AN”).

                     (39)

                     Kā norādīts 1.1. iedaļā, uzņēmumam Kirovo tiek piemērots antidempinga maksājums (47,07 EUR/tonnā) tikai attiecībā uz tāda AN importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

                     (40)

                     AN ir ciets slāpekļa mēslošanas līdzeklis, ko parasti lieto lauksaimniecībā, taču to pielieto arī rūpnieciskiem mērķiem, kā, piemēram, sprāgstvielu ražošanai (piem., kalnrūpniecībai). Uz AN, kas izmantojams gan lauksaimniecības, gan sprāgstvielu vajadzībām, attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi. Abiem AN veidiem ir vienas un tās pašas tehniskās un ķīmiskās īpašības, tie ir savstarpēji viegli aizstājami un uzskatāmi par attiecīgo ražojumu.

                     (41)

                     Lauksaimniecībā AN tiek izmantots cita starpā graudaugu, piemēram, kviešu, audzēšanā. Ņemot vērā AN sprādzienbīstamību, tā izmantošana atsevišķās dalībvalstīs ir ierobežota. Piemēram, Īrijā lauksaimnieki izmanto kalcija amonija nitrātu (“KAN”).

                     (42)

                     Galvenā izejviela, ko izmanto AN ražošanā, ir dabasgāze, un tā veido lielāko kopējo ražošanas izmaksu daļu.

                     (43)

                     Līgtā nodokļa likme AN ir 6,5 % (27).

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (44)

                     Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, kas aprakstītas 1.1. iedaļā, Komisija konstatēja, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības: a) attiecīgajam ražojumam; b) AN, ko ražo un pārdod Krievijas iekšzemes tirgū un citos eksporta tirgos; c) Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam AN.

                     (45)

                     Tādēļ Komisija secina, ka pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētie ražojumi šajā izmeklēšanā ir līdzīgi ražojumi.

               3.   MAINĪJUŠOS APSTĀKĻU NOTURĪBA

                     (46)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Komisija pārbaudīja, vai apstākļi, kuru dēļ tika noteikti pašreizējie pasākumi, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām.

               3.1.   Pārstrukturēšana

                     (47)

                     Savienības ražošanas nozares koncentrācijas līmenis ir pieaudzis vairāku uzņēmumu apvienošanās un iegādes dēļ. Vairāki Savienības ražotāji, tādi kā Yara International ASA (Yara) no Norvēģijas un Borealis Agrolinz Melamine GmbH (Borealis) no Austrijas, darbojas pasaules mērogā. Piemēram, kopš 2002. gada uzņēmumu apvienošanā un iegādē ir bijuši iesaistīti turpmāk minētie uzņēmumi (28): Anwil SA, Azomures, BASF SE, Borealis, Fertiberia S.A., CF Fertilisers UK Limited, Yara un Grupa Azoty S.A.

                     (48)

                     Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare tagad ir spējīga konkurēt ar Krievijas importu, ņemot vērā uzlabojumus tās efektivitātē, kas radušies ieguldījumu un pārstrukturēšanas rezultātā, pretstatā 2002. gada pārskatīšanas laikā valdošajai situācijai ar dučiem mazo un vidējo ražotāju, kuri darbojās neatkarīgi. Savienības ražošanas nozare sniedza informāciju, ka konkurence Savienības tirgū ir veselīga, jo Savienībā ir vairāk nekā 10 ražotāju un nevienam no tiem tirgus daļa nepārsniedz 20 % (29).

                     (49)

                     Pamatojoties uz datiem, kas saņemti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, četras apjomīgas grupas (Yara, CF, Borealis un EuroChem) nodrošina gandrīz 6 no 8 miljoniem tonnu AN produkcijas Savienībā. Attiecīgi Savienībā AN ražošanā patlaban dominē atsevišķas lielas, ievērojama mēroga korporatīvas grupas.

                     (50)

                     Lai novērtētu konsolidācijas procesa ietekmi, kurā vairāk nekā 15 gadu garumā iesaistīti tik daudzi uzņēmumi, Komisija analizēja 2002. gada pārskatīšanā noteiktās Kopienas ražošanas nozares attīstību.

                     (51)

                     2002. gada pārskatīšanā tika apmeklēti četri uzņēmumi: Grande Paroisse (Francija), Kemira Ince (Apvienotā Karaliste), Terra Nitrogen (Apvienotā Karaliste) un Hydro Agri France. Ņemot vērā, ka Grande Paroisse amonija nitrāta rūpnīcā 2001. gadā notika sprādziens, izraisot vairākus nāves gadījumus Francijā, Komisija šo uzņēmumu izslēdza no analīzes.

                     (52)

                     Pirmkārt, abi Apvienotās Karalistes uzņēmumi tagad pieder vienai un tai pašai sabiedrībai – CF Fertilizers UK Limited, kas ir daļa no ASV CF Industries (CF) grupas. 2007. gadā abi uzņēmumi savā starpā izveidoja kopuzņēmumu. Savā ziņojumā, kas attiecās uz šo apvienošanos (30), Apvienotās Karalistes konkurences iestāde norādīja, ka “puses apgalvoja, ka neviena no tām pašreiz negūst vai neprognozē gūt atbilstošu peļņu no to mēslošanas līdzekļu uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē. Tādēļ ierosinātās uzņēmumu apvienošanās loģiskais pamatojums ir ilgtermiņā izveidot dzīvotspējīgu Apvienotajā Karalistē reģistrētu slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražotāju, paplašinot uzņēmējdarbību un samazinot pamatizmaksas tādā līmenī, kādu neviena no pusēm pašlaik nespēj sasniegt patstāvīgi”. Pēc tam CF 2010. gadā iegādājās Terra Industries, paredzot, ka šis darījums novedīs pie vispārējo ikgadējo izmaksu sinerģijas apmērā līdz pat 135 miljoniem USD (31). Savā 2011. gada ziņojumā CF apstiprināja, ka tai ir izdevies “radīt tādas sinerģijas, kas pārsniedz iegādes brīdī prognozētos rādītājus” (32). Tā kā Apvienotās Karalistes uzņēmums tolaik vēl bija kopuzņēmums, vēlāk, 2015. gadā pilnīgu vadību pār to pārņēma CF. Šā “darījuma pamatdoma [bija] palielināt ražošanas apjomu par 10 %, neradot papildu kapitālizdevumus” (33). Savā 2017. gada ziņojumā (34)
                        CF šā darījuma rezultātus apkopoja šādi: “Pēc CF Fertilisers UK iegādes un pilnīgas darbības kontroles pārņemšanas mēs esam palielinājuši aktīvu izmantojumu par gandrīz 20 procentiem, vienlaikus nodrošinot sinerģijas, kas ienes vairāk nekā 35 miljonus USD gadā”. CF Fertilizers UK Limited tagad ir daļa no 3 000 darbinieku grupas, kas ir “vadošais pasaules mēroga mēslošanas līdzekļu un ķīmisko vielu ražošanas uzņēmums ar izcilām darbības spējām un izmaksu ziņā ļoti izdevīgu ražošanas un izplatīšanas platformu”.

                     (53)

                     Otrkārt, Hydro Agri France bija daļa no Hydro Agri – Norvēģijas grupas Norsk Hydro meitasuzņēmuma, kas 2004. gadā atdalījās, lai kļūtu par Yara. Yara grupā strādā vairāk nekā 15 000 darbinieku, un tās ieņēmumi sasniedz aptuveni 10 miljardus EUR (35). Saskaņā ar Fertilizer Industry Handbook 2017 (36)
                        Yara bija “vadošais slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmums” un “pasaules līderis nitrātu un NPK ražošanā, kā arī pasaulē otrais lielākais amonjaka ražotājs”, izņemot Ķīnas ražotājus. Yara norādīja, ka “Yara pozīcija tai dod unikālas iespējas izmantot apjomradītus ietaupījumus un īstenot labāko praksi visa plašā rūpnīcu tīkla ietvaros. Apjoms un globālais mērogs ir galvenie Yara konkurētspējas virzītājspēki”. Turklāt “Yara tirgus daļa veido aptuveni 20 % no pasaules amonjaka tirdzniecības apjoma. Šī vadošā pozīcija sniedz uzņēmumam labu pārskatu par amonjaka piedāvājuma / pieprasījuma līdzsvaru pasaules mērogā un ļauj labāk optimizēt tā globālās ražojumu plūsmas”.

                     (54)

                     No pārējiem pieciem uzņēmumiem, kas 2002. gada pārskatīšanas ietvaros netika apmeklēti, taču bija daļa no Kopienas ražošanas nozares, divi arī ietilpa Hydro Agri sastāvā un viens – Kemira (Beļģija) sastāvā, kas savukārt patlaban pieder pie Yara grupas.

                     (55)

                     Turklāt 2012. gadā Krievijas EuroChem grupa pabeidza BASF mēslošanas līdzekļu aktīvu iegādi (37). EuroChem savā 2012. gada ziņojumā atzīmēja, ka “šo uzņēmumu integrācija [EuroChem Antwerpen un EuroChem Agro 2012. gadā] turpinās, taču šodien mēs varam droši apgalvot, ka šis process ir vainagojies ar stratēģiskiem panākumiem. Darbības sinerģijas un saskanīgas darba kultūras rezultātā ir izveidojušās ciešas attiecības, kas ir pozitīvi ietekmējušas grupu kopumā” (38). EuroChem grupā strādā vairāk nekā 25 000 darbinieku, tās vispārējie ieņēmumi pārsniedz 4 miljardus USD un tās ietvaros tiek izmantots vertikāli integrēts uzņēmējdarbības modelis (39).

                     (56)

                     Visbeidzot, Spānijas Fertiberia grupa 2009. gadā iegādājās Adubos do Portugal, un tai ir dažādi citi meitasuzņēmumi Francijā un Alžīrijā. Saskaņā ar Fertiberia norādīto “grupas kā vadošā uzņēmuma konsolidācija galvenokārt balstījās uz stratēģiski izvietotu meitasuzņēmumu radīšanu un iegādi. Šis komercializācijas modelis ir nodrošinājis lielāku komerciālo, produktīvo un loģistikas efektivitāti, kas ir būtiski aspekti tirgū, kurā valda liela konkurence” (40). Jo īpaši, attiecībā uz Adubos do Portugal, savā 2014. gada ziņojumā Fertiberia norādīja, ka “īpaši jāatzīmē ADP Fertilizantes operatīvās integrācijas konsolidācija mūsu grupā, kas nodrošināja jaunas sinerģijas, ļaujot šim uzņēmumam palielināt EBITDA līdz 18 miljoniem eiro”, un “šīs sinerģijas sniedzas no izejvielu piegādes un tā mehānismu vienmērīgas darbības, līdz plašu tirgus zināšanu uzkrāšanai, lai stiprinātu tā ražojumu piedāvājumu ar augstu pievienoto vērtību” (41).

                     (57)

                     No minētajiem publiskajiem paziņojumiem iespējams secināt, ka uzņēmumu apvienošanās cita starpā izraisa izmaksu samazināšanos (Apvienotās Karalistes uzņēmumi), apjomradītus ietaupījumus (Yara), darbības sinerģijas (EuroChem) un loģistikas efektivitāti (Fertiberia). Tādējādi efektivitātes pieaugums tika novērots visu tālaika Kopienas ražošanas nozares AN ražotāju gadījumos. Tas sevī ietvēra arī pirktspējas pieaugumu un iespēju optimizēt ražošanas un pārdošanas procesus. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare paplašinājās kopā ar jaunu dalībvalstu pievienošanos ES 2004., 2007. un 2013. gadā, padarot kopēju izmaksu salīdzinājumu katram uzņēmumam par neiespējamu. Tomēr, kā tas minēts 47. apsvērumā, pārstrukturēšanas procesā piedalījās arī vairāki uzņēmumi no pievienošanās valstīm.

                     (58)

                     Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir koncentrētāka nekā tā bija 2002. gada pārskatīšanas laikā un ka šai konsolidācijai ir ilglaicīgs raksturs un labvēlīga ietekme uz kopējo izmaksu struktūru.

                     (59)

                     Pēc informācijas atklāšanas divi no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka EuroChem nav iekļaujams analīzē tādēļ, ka tas ir saistīts Krievijas struktūru, kā arī to, ka Apvienotās Karalistes ražotāja iekļaušana ir bijusi visai apšaubāma, jo Apvienotā Karaliste drīzumā gatavojas pamest Savienību. Komisija šīs prasības noraidīja. EuroChem tika analizēts kā tālaika Kopienas ražošanas nozares dalībnieks, un Apvienotās Karalistes ražotājs bija uzskatāms par pienācīgu Savienības ražošanas nozares dalībnieku, jo izmeklēšanas laikā Apvienotā Karaliste bija Savienības dalībvalsts.

                     (60)

                     Turklāt šie ražotāji apgalvoja, ka Komisija nav konstatējusi, kā Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanas rezultātā radušās apstākļu izmaiņas ir tieši ietekmējušas kaitējuma aprēķināšanu. Komisija atgādināja, ka tā vispirms konstatēja ilglaicīga rakstura izmaiņas, kuras ietekmē Savienības ražošanas nozari kopš 2002. gada pārskatīšanas, kad pēdējoreiz tika noteikts pasākumu līmenis. Pēc tam tā novērtēja pašreizējo stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kā rezultātā tika noteikti jauni kaitējuma starpības aprēķini. Šie divi analīzes procesi tiek veikti atšķirīgi un savstarpēji neatkarīgi.

                     (61)

                     Turklāt Fertilizers Europe apgalvoja, ka pārmaiņas, kas saistītas ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanu, salīdzinājumā ar Krievijas gāzes priekšrocībām, nebija nozīmīgas. Komisija atzīmēja, ka konstatētās ilgstošās pārmaiņas neattiecas uz Krievijas gāzes situāciju, bet gan uz Savienības ražošanas nozari, kas kopš 2002. gada pārskatīšanas ir konsolidēta.

               3.2.   Gāzes izmaksas Savienības tirgū

                     (62)

                     Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka gāzes cenas Savienībā no 2002. gada līdz 2013. gada 2. ceturksnim palielinājās, taču tās ievērojami samazinājās pēc 2013. gada 3. ceturkšņa. Pēc pieprasījuma iesniedzēja domām, lai arī ir paredzams, ka nākamajos 10 gados dabasgāzes cenas nedaudz pieaugs, tās paliks ievērojami zemākas par līmeni, kādu tās sasniedza pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā. Piemēram, 1. tabulā ir atspoguļota Pasaules Bankas dabasgāzes cenu prognoze no 2018. līdz 2030. gadam (42).

                        1. tabula

                        Gāzes cenu prognoze

                                 Prognozes

                                 Prece
                                 Enerģija

                                 Vienība

                                 2014. g.

                                 2015. g.

                                 2016. g.

                                 2017. g.

                                 2018. g.

                                 2019. g.

                                 2020. g.

                                 2021. g.

                                 2022. g.

                                 2023. g.

                                 2024. g.

                                 2025. g.

                                 2030. g.

                                 Ogles, Austrālija

                                 USD/t

                                 70,1

                                 57,5

                                 65,9

                                 88,4

                                 85,0

                                 75,0

                                 65,0

                                 64,5

                                 64,0

                                 63,5

                                 63,0

                                 62,4

                                 60,0

                                 Jēlnafta, vidējā cena

                                 USD/bbl

                                 96,2

                                 50,8

                                 42,8

                                 52,8

                                 65,0

                                 65,0

                                 65,4

                                 65,9

                                 66,3

                                 66,8

                                 67,2

                                 67,7

                                 70,0

                                 Dabasgāze, Eiropa

                                 USD/mmbtu

                                 10,1

                                 7,3

                                 4,6

                                 5,6

                                 6,5

                                 6,6

                                 6,7

                                 6,8

                                 7,0

                                 7,1

                                 7,2

                                 7,3

                                 8,0

                                 Dabasgāze, ASV

                                 USD/mmbtu

                                 4,4

                                 2,6

                                 2,5

                                 3,0

                                 3,0

                                 3,1

                                 3,2

                                 3,2

                                 3,3

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,6

                                 4,0

                                 Dabasgāze LNG, Japāna

                                 USD/mmbtu

                                 16,0

                                 10,2

                                 6,9

                                 8,0

                                 8,8

                                 8,9

                                 9,1

                                 9,3

                                 9,4

                                 9,6

                                 9,7

                                 9,9

                                 10,0

                                    Avots: Pasaules Bankas preču cenu prognoze.

                     (63)

                     Krievijas apvienība RFPA iesniedza Gazprom cenu prognozi līdz 2021. gadam (43), lai pamatotu apgalvojumu, ka gāzes cenu pazemināšanās ir ilglaicīga.

                     (64)

                        Fertilizers Europe apgalvoja, ka nav notikušas izmaiņas attiecībā uz cita starpā dempingu un gāzes cenu noteikšanu Krievijā (44). Pēc informācijas atklāšanas Fertilizers Europe atkārtoja savus paziņojumus attiecībā uz gāzes situāciju Krievijā.

                     (65)

                     Komisija atzīmēja, ka gāze patiešām ir vissvarīgākā amonija nitrāta izejviela, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējām ražošanas izmaksām. Tā konstatēja, ka iekšzemes gāzes cenas Krievijā regulē valsts ar federāliem likumiem un tās neatspoguļo normālos tirgus apstākļus, kur cenas galvenokārt nosaka ražošanas izmaksas un paredzamā peļņa.

                     (66)

                     Situācija saistībā ar Krievijas iekšzemes gāzes cenām ir svarīga tikai dempinga noteikšanai, jo tā skar vienīgi normālās vērtības noteikšanu. Komisija atgādināja, ka šī pārskatīšana attiecas tikai uz kaitējuma situāciju.

                     (67)

                     Pēc informācijas atklāšanas Fertilizers Europe un viens no Savienības ražotājiem atzīmēja, ka gāzes cenu līmenis jau bija pieaudzis ātrāk nekā paredzēts Pasaules Bankas 2018. gada aprīļa prognozē (sk. 1. tabulu iepriekš). Tāpat arī Pasaules Banka savu prognozi mainīja 2018. gada septembra izdevumā.

                     (68)

                     Komisija konstatēja, ka kopš 2002. gada pārskatīšanas, kad tika noteikts pasākumu līmenis, tirgū ir notikušas ievērojamas svārstības. No 2014. līdz 2016. gadam cenas ievērojami samazinājās, taču kopš tā laika atkal novērojams stabils cenu pieaugums. Šīs izmaiņas ir daļēji atspoguļotas Savienības ražotāju ražošanas izmaksās. Kopš 2014. gada izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ražošanas izmaksas ir samazinājušās par vairāk nekā 20 %. Nesenie notikumi 2018. gadā apliecina ievērojamas gāzes cenu līmeņa svārstības Eiropā.

                     (69)

                     Principā izejvielu cenu izmaiņas iekšzemes tirgū nav uzskatāmas par ilglaicīgām pārmaiņām, jo tās parasti notiek nestabilu tirgus apstākļu dēļ. Savienībā gāzes cenas tiek noteiktas atvērtā tirgū. Turklāt kopš 2002. gada šajā jomā nav bijis stabilu tendenču. Tādēļ Komisija secināja, ka izmaiņas gāzes cenās Savienībā nav uzskatāmas par ilglaicīgām pārmaiņām.

               3.3.   Pasaules tirgus pārmaiņas

                     (70)

                     Tāpat arī Komisija uzskatīja, ka pasaules mēroga pārmaiņas AN tirgū, kas novērotas kopš 2002. gada, ir novērtējumam būtisks elements.

                     (71)

                     Pirmkārt, Krievijas AN patēriņš kopš 2002. gada ir vairāk nekā trīskāršojies:

                                 —

                                 2,2 miljoni tonnu 2002. gada pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (45),

                                 —

                                 5,5 miljoni tonnu 2014. gadā (46),

                                 —

                                 7 miljoni tonnu 2016. gadā (46).

                     (72)

                     Turklāt Krievijas apvienība RFPA papildus sniedza informāciju, ka Krievijas Zemkopības ministrijas izdotie sākotnējie dati liecina, ka kopējais slāpekļa mēslošanas līdzekļu iekšzemes patēriņš 2017. gadā pieauga vēl par 8,7 % (47). Paredzams, ka Krievijas patēriņā turpināsies neliels pieaugums līdz 2030. gadam (48).

                     (73)

                     Otrkārt, ir palielinājies arī pieprasījums trešo valstu tirgos (galvenokārt Latīņamerikā un jo īpaši Brazīlijā). Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) savos aprēķinos Brazīlijai prognozē palielinājuma pieaugumu no 0,9 miljoniem tonnu 2002. gadā līdz 1,5 miljoniem tonnu 2016. gadā (49). Tāpat arī paredzams, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu pieprasījuma pieaugums Latīņamerikā pieaugs arī turpmāk, ne tikai pēc AN (50).

                     (74)

                     Tajā pašā laikā ES 28 dalībvalstu AN patēriņš lauksaimniecības jomā kopš 2002. gada ir nedaudz sarucis (51). Paredzams, ka Savienības patēriņš nākotnē saglabāsies stabils.

                     (75)

                     Šajā kontekstā Savienības tirgus apjoma ziņā ir mazāk pievilcīgs nekā 2002. gadā un arī 2014. gadā (51).

                     (76)

                     Turklāt kopš 2002. gada pārskatīšanas ir izmainījusies arī situācija Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”). ASV 2016. gada augustā apturēja tās antidempinga pasākumus attiecībā uz AN no Krievijas. Tas bija saistīts ar slānekļa gāzes tirgus uzplaukumu, kas sekmēja lētākas gāzes cenas ASV ražotājiem. Kopš 2000. gada ASV slānekļa gāzes ražošanā ir noticis straujš pieaugums, un ir paredzams, ka šī ražošanas joma nākotnē turpinās pieaugt vēl vairāk. Slānekļa gāzes tirgus uzplaukums ir izraisījis ASV ražotāju slāpekļa mēslošanas līdzekļu jaudas attīstību, kas notiek arī patlaban.

                     (77)

                     Tajā pašā laikā citas valstis, piemēram, Ukraina, Austrālija un Indija (52) ir noteikušas antidempinga pasākumus attiecībā uz amonija nitrātu, jo īpaši no Krievijas.

                     (78)

                     Šīs pasaules mēroga izmaiņas AN tirgū ir ilglaicīgas, un tās var ietekmēt kaitējuma situāciju, tai skaitā kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

               3.4.   Secinājumi par ilglaicīgām pārmaiņām

                     (79)

                     Komisija secināja, ka kopš 2002. gada pārskatīšanas ir mainījušies divi apstākļi – Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšana un situācija AN pasaules tirgū, kā arī to, ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas.

               4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

                     (80)

                     Tika definēts, ka Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē ir AN ražotāji Savienībā attiecīgajā periodā.

                     (81)

                     Kā izklāstīts 1.4. iedaļā, tika veikta piecu uzņēmumu atlase, un no šīs izlases tika iegūti dati, kas tika pārbaudīti uz vietas. Turklāt ieinteresētās personas, tostarp pieprasījuma iesniedzējs, Savienības ražotāju apvienība Fertilizers Europe, kā arī Krievijas apvienība RFPA, iesniedza papildu datus. Gadījumos, kur tas bija iespējams, Komisija izmantoja arī publiski pieejamus datus.

                     (82)

                     Izlase sastāv no pieciem uzņēmumiem. Tādēļ dati, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozari, tiek zemāk indeksēti tikai tad, ja tie attiecas tikai uz vienu no uzņēmumiem.

               5.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ
         5.1.   Patēriņš Savienībā

                     (83)

                     Patēriņš Savienībā 7 līdz 8 miljonu tonnu apmērā attiecīgajā periodā bija stabils, kā tas redzams 2. tabulā.

                        2. tabula

                        Patēriņš Savienībā (miljonos tonnu)

                                 2014. g.

                                 2015. g.

                                 2016. g.

                                 PIP laikā

                                 Kopējais patēriņš Savienībā

                                 7,7

                                 8,0

                                 7,8

                                 7,9

                                 Indekss
                                 (2014. gads = 100)

                                    100

                                    105

                                    102

                                    103

                                    Avots: dati no tirgus izpētes avota Fertecon.

                     (84)

                     Papildus šai stabilajai tendencei attiecīgajā periodā, paredzams, ka AN tirgus Savienībā saglabāsies vispārēji nemainīgs līdz 2030. gadam (53).

               5.2.   Importa no Krievijas apjoms, cenas un tirgus daļa

                     (85)

                     Komisija noteica importa no Krievijas apjomu un cenas, pamatojoties uz importa statistikas datiem, kas savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punktā minētā datubāze”). Importa no Krievijas apjomu, tirgus daļas un vidējās cenas dinamika ir parādīta 3. tabulā.

                        3. tabula

                        Kopējie importa apjomi un importa no Krievijas apjomi (tonnās), tirgus daļa un importa no Krievijas cenas (EUR/tonnā)

                                 2014. g.

                                 2015. g.

                                 2016. g.

                                 PIP laikā

                                 VISS IMPORTS (NO VISĀM VALSTĪM)

                                 615 009

                                 732 986

                                 292 839

                                 323 113

                                 IMPORTS NO KRIEVIJAS

                                 356 456

                                 364 574

                                 118 354

                                 112 025

                                 Indekss

                                    100

                                    102

                                    33

                                    31

                                 Krievijas daļa no importa apjoma Savienībā

                                 58,0 %

                                 49,7 %

                                 40,4 %

                                 34,7 %

                                 Krievijas tirgus daļa apjoma ziņā

                                 4,6 %

                                 4,5 %

                                 1,5 %

                                 1,4 %

                                 Vidējā CIF cena

                                 249

                                 222

                                 173

                                 183

                                 Indekss

                                    100

                                    89

                                    70

                                    73

                                    Avots: dati no 14. panta 6. punkta datubāzes.

                     (86)

                     PIP laikā Krievijas AN imports turpināja ienākt Savienībā, un tā apjoms PIP laikā veidoja 0,1 miljonu tonnu (apmēram 35 % no visa importa, kas ir nākamais lielākais rādītājs pēc Gruzijas).

                     (87)

                     PIP laikā importa apjoms no Krievijas bija ļoti zems, un attiecīgajā periodā tas strauji samazinājās. Jāatzīmē, ka Kirovo netīrā AN pārdošana, uz kuru neattiecas antidempinga maksājumi, veido lielāko daļu no Krievijas eksporta apjoma uz Savienību PIP laikā. Neskaitot Kirovo netīrā AN pārdošanu, imports no Krievijas PIP laikā bija [0–50 000] tonnas, un tādējādi tā tirgus daļa bija mazāka par 0,5 % no Savienības tirgus.

                     (88)

                     Pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā Krievijas importa tirgus daļa veidoja 3,1 % (54), savukārt PIP laikā tās aprēķinātais apjoms ir zemāks par 2 %. 2002. gada pārskatīšanas laikā Krievijas imports veidoja 5 % no Savienības patēriņa (pirms Savienības paplašināšanās) (55).

                     (89)

                     Attiecīgajā periodā no Krievijas importētā AN importa cenas samazinājās kopā ar gāzes cenām, turklāt gāze AN ražošanā veidoja galveno izmaksu pozīciju.

               5.3.   Cenu samazinājums

         5.3.1.   Krievijas eksporta cena

                     (90)

                     Kā tas izklāstīts 1.4.3.2. iedaļā, Komisija apkopoja datus no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās.

                     (91)

                     Viens ražotājs eksportētājs – PJSC KuibyshevAzot – tiešā veidā eksportē savu produkciju uz Savienību, tiešā veidā pārdodot attiecīgo ražojumu. Tomēr šie pārdošanas apjomi uz Savienību nebija reprezentatīvi, ņemot vērā to daudzumu ([mazāk nekā 1 000] tonnu (56)) un tikai vienu konkrētu klientu, uz kuru tie attiecās.

                     (92)

                     Otrs ražotājs eksportētājs – Uralchem, produkciju eksportē ar saistīta tirdzniecības biroja Latvijā starpniecību. Arī Uralchem“parastā” AN pārdošanas apjoms PIP laikā bija ļoti ierobežots, veidojot [mazāk nekā 1 000] tonnu (57).

               5.3.2.   Konstatējumi attiecībā uz Krievijas cenu samazinājumu

                     (93)

                     Ņemot vērā Krievijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, nelielo un nereprezentatīvo apjomu PIP laikā, kā tas aprakstīts 5.3.1. iedaļā, Komisija nevarēja izdarīt izšķirošus konstatējumus attiecībā uz cenu samazinājumu.

                     (94)

                     Pēc informācijas atklāšanas pieprasījuma iesniedzējs un RFPA apgalvoja, ka Komisijai nepieciešams izmantot 3. tabulas datus, lai konstatētu, ka PIP laikā cenu samazinājums nav noticis. Komisija atzīmēja, ka šie dati ietver ievērojamu netīrā AN pārdošanas apjomu un tādēļ tie atšķiras no datiem par Savienības ražotāju īstenoto AN pārdošanu. Tādēļ šie dati netika uzskatīti par piemērotiem atbilstošai un uzticamai cenu samazinājuma aprēķināšanai.

               5.3.3.   Importa apjoms no citām trešām valstīm un šā importa cenas un tirgus daļa

                     (95)

                     Importa apjoms no citām trešām valstīm, to tirgus daļa un cenas attiecīgajā periodā ir parādīti 4. tabulā.

                        4. tabula

                        Importa apjomi (tonnās), tirgus daļas un importa cenas (EUR/tonnā)

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 VISS IMPORTS
                                 (NO VISĀM VALSTĪM)

                                 615 009

                                 732 986

                                 292 839

                                 323 113

                                 IMPORTS NO CITĀM VALSTĪM, NESKAITOT KRIEVIJU

                                 258 553

                                 368 412

                                 174 485

                                 211 088

                                 Indekss

                                    100

                                    142

                                    67

                                    82

                                 Citu valstu daļa no importa apjoma Savienībā

                                 42 %

                                 50 %

                                 60 %

                                 65 %

                                 Citu valstu tirgus daļa apjoma ziņā

                                 3,4 %

                                 4,6 %

                                 2,2 %

                                 2,7 %

                                 Vidējā cena (CIF)

                                 263

                                 245

                                 222

                                 207

                                 Indekss

                                    100

                                    93

                                    84

                                    79

                                 Galvenās pārējās valstis

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 Eksporta daļa procentos PIP laikā

                                 Gruzija

                                 119 570

                                 276 787

                                 119 583

                                 155 867

                                 48,2 %

                                 Turcija

                                 6 142

                                 4 398

                                 10 658

                                 12 861

                                 4,0 %

                                 Serbija

                                 37 691

                                 34 405

                                 2 068

                                 1 556

                                 0,5 %

                                 Ēģipte

                                 13 549

                                 15 475

                                 7 560

                                 7 822

                                 2,4 %

                                    Avots: Eurostat.

                     (96)

                     Pārējās attiecīgās eksportētājvalstis uz Savienību bija Gruzija ar 0,15 miljoniem tonnu PIP laikā (aptuveni 48 % no visa importa), kā arī mazākā mērā dažādas citas valstis, piemēram, Turcija, Serbija, Ēģipte, Maroka un Norvēģija. Gruzija bija valsts, kuras eksporta apjoms uz Savienību PIP laikā bija vislielākais un pārsniedza Krievijas apjomu. Pārējo valstu tirgus daļa, 2,9 % apmērā no Savienības tirgus PIP laikā, attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabila. Kopumā vidējās cenas importam no citām valstīm samazinājās tāpat kā Krievijas cenas (sk. 5.2. iedaļu) un Savienības cenas (sk. 5.4.4. iedaļu) gāzes cenu samazinājuma kontekstā attiecīgajā periodā.

               5.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomikas stāvoklis

                     (97)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

                     (98)

                     Lai veiktu kaitējuma analīzi, Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli novērtēja, pamatojoties uz makroekonomiskajiem rādītājiem (ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums) un mikroekonomiskajiem rādītājiem (vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu). Makroekonomiskie rādītāji ir balstīti uz datiem, kas sniegti ieinteresēto personu iesniegtajos dokumentos, kā arī uz statistikas datiem, ar atsevišķiem izņēmumiem tie attiecas uz visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskie rādītāji ir balstīti uz datiem, kas sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem, kas tika saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri tika pārbaudīti izmeklēšanas laikā.

                     (99)

                     Pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā, kā arī 2008. gada pārskatīšanas laikā kaitējuma rādītāji kopumā bija pozitīvi, un Savienības ražošanas nozarei kaitējums netika radīts. Ņemot vērā, ka šī izmeklēšana ir balstīta uz atšķirīgu izlasi, no datu salīdzināšanas šajā PIP un šajā attiecīgajā periodā ar datiem pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā, tendences attiecībā uz konkrētiem elementiem tiešā veidā neizriet.

               5.4.1.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (100)

                     Šī termiņbeigu pārskatīšana ir apstiprinājusi iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumus, proti, apkopot precīzus un ticamus datus par jaudu un attiecīgā ražojuma ražošanu ir sarežģīts uzdevums, jo īpaši, ņemot vērā, ka šķidro amonija nitrātu var izmantot ne tikai cietā ražojuma ražošanai, bet arī citu pakārtoto ražojumu ražošanai. Ņemot vērā, ka pastāv tādas daudzfunkcionālas iekārtas, ar kuru palīdzību ir iespējams ātri pārorientēt ražošanu no viena mēslošanas līdzekļa uz citu, pastāv arī statistikas datu izkropļojumu varbūtība. Tādēļ jaudas izmantojuma zemais līmenis attiecīgajam ražojumam nav ļoti būtisks kritērijs, kas ļautu vērtēt kopējo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                     (101)

                     Ņemot vērā šīs nepilnības, kopējā Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma, kā arī šo pašu rādītāju attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem dinamika attiecīgajā periodā ir parādīta 5. tabulā.

                        5. tabula

                        Ražošana, ražošanas jauda (miljonos tonnu) un jaudas izmantojums

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 Kopumā

                                 Ražošana apjoma ziņā

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 Indekss

                                    100

                                    95

                                    96

                                    97

                                 Ražošanas jauda

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 Indekss

                                    100

                                    100

                                    101

                                    101

                                 Jaudas izmantojums

                                 48 %

                                 45 %

                                 45 %

                                 46 %

                                 Izlasē iekļautie uzņēmumi

                                 Izlasē iekļauto uzņēmumu ražošana apjoma ziņā

                                 3,0

                                 3,0

                                 3,1

                                 3,2

                                 Indekss

                                    100

                                    101

                                    103

                                    107

                                 Izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas jauda

                                 4,9

                                 4,9

                                 4,9

                                 4,9

                                 Indekss

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Izlasē iekļauto uzņēmumu jaudas izmantojums

                                 62 %

                                 62 %

                                 64 %

                                 66 %

                                 Indekss

                                    100

                                    100

                                    103

                                    106

                                    Avots: Fertecon dati (diapazonos) kopējai savstarpējās atbilstības pārbaudei ar atlases veidlapās sniegtajām atbildēm un izlasē iekļauto uzņēmumu sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

                     (102)

                     Salīdzinājumā ar aprēķināto ražošanas apjomu Krievijā aptuveni 10 miljonu tonnu apmērā (58) ražošanas apjoms Savienībā pārsniedza 7 miljonus tonnu. Savienības ražotāju ražošanas apjoma līmenis ir līdzīgs tam, kāds tas bija pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā (59).

                     (103)

                     Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Palielinājās izlasē iekļauto uzņēmumu ražošana, kā rezultātā pieauga jaudas izmantojums. Kopējās Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā ir bijis stabils.

               5.4.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

                     (104)

                     Pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū un kopējās Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā ir parādīta 6. tabulā.

                        6. tabula

                        Pārdošanas apjomi (miljonos tonnu) un tirgus daļa

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 Pārdošanas apjoms Savienības tirgū

                                 7,1

                                 7,3

                                 7,5

                                 7,6

                                 Indekss

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Tirgus daļa

                                 92,0 %

                                 90,9 %

                                 96,3 %

                                 95,9 %

                                 Indekss

                                    100

                                    99

                                    105

                                    104

                                    Avots: patēriņš Savienībā mīnus imports no Krievijas un citām valstīm, kā norādīts iepriekš sniegtajās tabulās.

                     (105)

                     Attiecīgajā periodā pārdošanas apjomi nesaistītiem pircējiem ir nedaudz palielinājušies. Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nozīmes nav vienīgi datiem, jo acīmredzamais palielinājums lielā mērā ir saistīts ar kopuzņēmuma izveidošanu starp diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem attiecīgajā periodā.

                     (106)

                     Attiecīgajā periodā kopējās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa veidoja vairāk nekā 90 %, līdzīgi kā tas bija novērojams 2014. gada termiņbeigu pārskatīšanas laikā (92 % PIP laikā, 93 % 2010. gadā). Šajā PIP Savienības ražotāju tirgus daļa ir palielinājusies līdz 96 %. Sākotnējā izmeklēšanas periodā no 1999. līdz 2000. gadam 2002. gada pārskatīšanas ietvaros tirgus daļa bija 68 % (pamatojoties uz datiem pirms Savienības paplašināšanās).

               5.4.3.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (107)

                     Piecu izlasē iekļauto uzņēmumu nodarbinātības un ražīguma rādītāju dinamika attiecīgajā periodā ir parādīta 7. tabulā.

                        7. tabula

                        Nodarbinātība un ražīgums

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 Nodarbināto skaits

                                 1 095

                                 1 028

                                 1 044

                                 1 026

                                 Indekss

                                    100

                                    94

                                    95

                                    94

                                 Ražīgums (tonnās uz vienu darbinieku)

                                 2 778

                                 2 989

                                 3 004

                                 3 170

                                 Indekss

                                    100

                                    108

                                    108

                                    114

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (108)

                     Nodarbinātība visā attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši stabila ar tendenci samazināties. Tajā pašā laikā darba ražīgums uz vienu darbinieku ir pieaudzis.

               5.4.4.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

                     (109)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas dinamika nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā ir parādīta 8. tabulā.

                        8. tabula

                        Pārdošanas cenas Savienībā un vienības ražošanas izmaksas (EUR tonnā)

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 Vidējā EXW vienības pārdošanas cena Savienībā

                                 268

                                 270

                                 190

                                 185

                                 Indekss

                                    100

                                    101

                                    71

                                    69

                                 Vienības ražošanas izmaksas

                                 229

                                 224

                                 177

                                 176

                                 Indekss

                                    100

                                    98

                                    77

                                    77

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (110)

                     Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā no 2014. gada līdz PIP ievērojami samazinājās (par 30 %). Šis kritums pārdošanas cenā ir nozīmīga šā perioda tendence, no 268 EUR/tonnā 2014. gadā sarūkot līdz 185 EUR/tonnā PIP laikā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka cenai esot bijis jāsamazinās vēl vairāk, ņemot vērā gāzes, kas ir galvenā izmaksu pozīcija, cenu kritumu (60).

                     (111)

                     Vidējās vienības ražošanas izmaksas nav samazinājušās tik ievērojami kā pārdošanas cena: no 229 EUR/tonnā 2014. gadā līdz 176 EUR/tonnā PIP laikā.

                     (112)

                     Tikmēr attiecīgajā periodā neto pārdošana ārpus Savienības nesaistītiem pircējiem apjoma ziņā gandrīz divkāršojās (līdz 190 926 tonnām), kamēr vienības pārdošanas cena ārpus Savienības sekoja tādai pašai tendencei samazināties.

                     (113)

                     Pēc informācijas atklāšanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pēc PIP cenas Apvienotajā Karalistē un Francijā ir palielinājušās, un tādēļ, ņemot vērā ražošanas izmaksas PIP laikā, Savienības ražotāji atradās spēcīgā pozīcijā. Komisija atzīmēja, ka ražošanas izmaksas ļoti lielā mērā ietekmē gāzes cena. Tādēļ izvēlētās pārdošanas cenas 2018. gada augusta laikā salīdzinājums ar izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas izmaksām PIP laikā nav atbilstošs.

                     (114)

                     Tāpat arī pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pārdošana ārpus Savienības ir parādījusi to, ka Savienības ražotāji ir spējīgi konkurēt ar Krievijas ražotājiem. Komisijas izmeklēšana attiecas uz stāvokli Savienības tirgū. Tas, ka Krievijas ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare var savstarpēji konkurēt citos trešo valstu tirgos ar atšķirīgām tirgus īpašībām, tiešā veidā neattiecas uz šo analīzi.

               5.4.5.   Darbaspēka izmaksas

                     (115)

                     Izlasē iekļauto uzņēmumu vidējo darbaspēka izmaksu rādītāju dinamika attiecīgajā periodā ir parādīta 9. tabulā.

                        9. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 Vidējās algas uz vienu darbinieku (EUR)

                                 44 715

                                 50 367

                                 47 258

                                 47 818

                                 Indekss

                                    100

                                    113

                                    106

                                    107

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (116)

                     Attiecīgajā periodā palielinājās vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku.

               5.4.6.   Krājumi

                     (117)

                     Izlasē iekļauto uzņēmumu krājumu rādītāju dinamika attiecīgajā periodā ir parādīta 10. tabulā.

                        10. tabula

                        Krājumi

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 Krājumi perioda beigās (tonnās)

                                 199 106

                                 255 877

                                 133 866

                                 167 203

                                 Indekss

                                    100

                                    129

                                    67

                                    84

                                 Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma

                                 7 %

                                 8 %

                                 4 %

                                 5 %

                                 Indekss

                                    100

                                    127

                                    65

                                    79

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (118)

                     Krājumos perioda beigās attiecīgajā periodā bija novērojamas svārstības – no 2014. līdz 2015. gadam tie palielinājās, savukārt pēc tam strauji samazinājās.

               5.4.7.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (119)

                     Izlasē iekļauto uzņēmumu rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem rādītāju dinamika attiecīgajā periodā ir parādīta 11. tabulā. Pamatojoties uz ieinteresētās personas piezīmi pēc informācijas atklāšanas, Komisija atjaunināja divas rindas par rentabilitāti, lai izlabotu tehnisku kļūdu.

                        11. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2014 g.

                                 2015 g.

                                 2016 g.

                                 PIP laikā

                                 Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 12,5 %

                                 13,6 %

                                 7,8 %

                                 5,1 %

                                 Indekss

                                    100

                                    109

                                    62

                                    41

                                 Naudas plūsma (EUR)

                                 134 204 393

                                 120 273 261

                                 100 004 695

                                 75 785 111

                                 Indekss

                                    100

                                    90

                                    75

                                    56

                                 Ieguldījumi (EUR)

                                 45 377 547

                                 48 718 848

                                 51 507 723

                                 41 664 854

                                 Indekss

                                    100

                                    107

                                    114

                                    92

                                 Ienākums no ieguldījumiem

                                 19,8 %

                                 19,9 %

                                 10,0 %

                                 6,9 %

                                 Indekss

                                    100

                                    101

                                    50

                                    35

                                    Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (120)

                     Kā izklāstīts augstāk minētajā 5.4.4. iedaļā, pārdošanas cena attiecīgajā periodā ir ievērojami samazinājusies, jo īpaši saistībā ar gāzes cenas kritumu, taču vidējās vienības ražošanas izmaksas nav samazinājušās tik ievērojami kā pārdošanas cena.

                     (121)

                     Tādējādi izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte ir samazinājusies no 12,5 % 2014. gadā līdz 5,1 % PIP laikā. Šis rādītājs ir zemāks par mērķa peļņas līmeni 8 % apmērā. Tomēr rentabilitāti lielā mērā ietekmē izlasē iekļautā Apvienotās Karalistes ražotāja darbības rādītāji (61), kā arī ievērojams pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un pieskaitāmo izmaksu pieaugums diviem pārējiem izlasē iekļautajiem ražotājiem attiecīgajā periodā.

                     (122)

                     Turpretī 2002. gada pārskatīšanas laikā, sākotnējā izmeklēšanas periodā (no 1999. gada 1. jūlija līdz 2000. gada 30. jūnijam) rentabilitāte sasniedza 18,0 %.

                     (123)

                     Rentabilitātes izmaiņas attiecīgajā periodā, domājams, nav saistītas ar Krievijas eksportu, ņemot vērā, ka šā eksporta apjoms kopš 2014. gada ir samazinājies, bet gan ar vispārējo uzņēmējdarbības ciklu, kā arī divu uzņēmumu / grupu gadījumā – ar atsevišķiem īpašiem elementiem.

                     (124)

                     Tāpat kā iepriekšējo izmeklēšanu gadījumā, Savienības ražošanas nozare apstrīdēja mērķa peļņu 8 % apmērā un apgalvoja, ka šai nozarei ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi un peļņas no ieguldītā kapitāla (ROCE) rādītājam būtu jāsasniedz vismaz 12 % (62). Fertilizers Europe iesniedza sevis pasūtīto eksperta pētījumu (63), kurā apgalvots, ka, lai ROCE vidējais rādītājs sasniegtu 12 % līmeni, vidējās peļņas līmenim pirms nodokļu nomaksas būtu jābūt 94 EUR/tonnā, kas līdzvērtīgs apgrozījuma rentabilitātes (AR) pirms nodokļu nomaksas rādītājam 36 % apmērā (64).

                     (125)

                     Naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem no 2014. gada līdz PIP ievērojami samazinājās. Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību. Tās rādītāju dinamika sekoja rentabilitātes rādītāju negatīvajai tendencei. Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Tā rādītāju dinamika lielā mērā atspoguļojās rentabilitātes rādītāju negatīvajā tendencē. Tajā pašā laikā ieguldījumu apmērs attiecīgajā periodā bija svārstīgs, tam palielinoties no 2014. līdz 2016. gadam, savukārt PIP laikā – samazinoties.

                     (126)

                     Izmeklēšanā netika atklāts, ka izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem būtu bijušas kādas grūtības attiecībā uz kapitāla piesaisti.

               5.4.8.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

                     (127)

                     2008. gada pārskatīšanā un pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija nerada kaitējumu.

                     (128)

                     Šajā izmeklēšanā vairāki kaitējuma rādītāji liecina par neviendabīgu ainu un lejupēju tendenci. Pārdošanas cenas negatīvi ietekmē rentabilitātes rādītājus. Lai arī tendences attiecībā uz tādiem finanšu rādītājiem kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem ir negatīvas, to līmeņi absolūtā izteiksmē neuzrāda kaitējumu. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā saglabājās virs 90 % līmeņa.

                     (129)

                     Kaitējuma rādītāji liecina par to, ka nozares finanšu snieguma rādītāji un ekonomiskais stāvoklis uzrāda negatīvu tendenci. Neskatoties uz to, situācija ir daudz labvēlīgāka nekā 2002. gada pārskatīšanas laikā, kad rentabilitāte izmeklēšanas periodā bija 18 % un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija vien 68 % (pirms Savienības paplašināšanās).

                     (130)

                     Tādēļ Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare necieš būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, lai arī tās stāvoklis nav tik labvēlīgs kā pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā, un tas uzrāda lejupēju tendenci, kas sevišķi saistīta ar cenu samazinājumu.

               6.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

                     (131)

                     Komisija novērtēja, kāds būtu iespējamais scenārijs attiecībā uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti.

                     (132)

                     Šajā nolūkā, kā tas izklāstīts 1.4.3.2. iedaļā, Komisija apkopoja datus no Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, attiecībā uz tādiem rādītājiem kā pārdošanas cenas, ražošana un neizmantotā jauda.

               6.1.   Krievijā pieejamā neizmantotā jauda

                     (133)

                     Pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā neizmantotās jaudas rādītājs tika lēsts aptuveni 1 miljona tonnu apmērā (pie kopējās ražošanas jaudas 9,6 miljonu tonnu apmērā).

                     (134)

                     Pamatojoties uz Fertecon datiem, AN ražošanas apjoms Krievijā kopš 2013. gada ir pieaudzis par 7 %, un līdz 2030. gadam ir paredzams turpmāks tā pieaugums. Krievijas iekšzemes patēriņš ir ievērojami palielinājies, kā tas izklāstīts 2.4. iedaļā. Jaudas izmantojuma rādītāji pārsniedz 95 % līmeni, un paredzams, ka nākamajos gados tie saglabāsies šajā apmērā.

                     (135)

                        Fertilizers Europe apgalvoja, ka Krievijas neizmantotā jauda veido 1,3 miljonus tonnu jeb 18 % no Savienības tirgus (65). Pēc informācijas atklāšanas Fertilizers Europe atkārtoja savu apgalvojumu un atsaucās arī uz Komisijas pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem.

                     (136)

                     Krievijas RFPA apvienība apgalvoja, ka Krievijas neizmantotā jauda bija aptuveni 174 000 tonnas (Fertecon aplēse), kas līdzvērtīga aptuveni 2 % Savienības patēriņa (66). RFPA apgalvoja, ka Fertilizers Europe novērtējums ir bijis nepareizs, jo tajā vērā tika ņemti dati tikai attiecībā uz cieto AN, un ka būtu izmantojami Fertecon dati.

                     (137)

                     Kā Komisija konstatēja pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā, Krievijas ražotāji eksportētāji par uzstādīto jaudu mēdz ziņot, pamatojoties uz teorētisko nominālo jaudu. Arī šajā izmeklēšanā Komisija neņēma vērā Krievijas uzņēmumu, kuri sadarbojās, uzrādīto nominālo jaudu, jo to faktiskais ražošanas apjoms pārsniedza to teorētisko jaudu. Aprēķinātais jaudas izmantojums diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, pārsniedza 94 %.

                     (138)

                     Lai noteiktu ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Krievijā, Komisija izmantoja pārbaudītus datus no uzņēmumiem, kuri sadarbojās, kā arī datus par visiem pārējiem Krievijas eksportētājiem, vajadzības gadījumā tos pielāgojot (67). Tika konstatēts, ka Krievijas ražošanas jauda ir aptuveni 11 miljoni tonnu, un neizmantotā jauda ir 0,6 miljoni tonnu. Šis rādītājs ir 7,7 % no Savienības patēriņa, kas savukārt veido aptuveni 7,9 miljonus tonnu. Līdz ar to neizmantotās jaudas apmērs ir mazāks nekā pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā. Taču, ja eksports tiktu pilnībā vērsts uz Savienības tirgu, joprojām būtu iespējams eksportēt ievērojamu apjomu, radot īpaši spēcīgu ietekmi uz atsevišķiem kaimiņreģioniem.

                     (139)

                        Fertilizers Europe tāpat apgalvoja, ka Krievijas ražošanas jauda tiks palielināta, ņemot vērā neseno Krievijas 2018. gada marta plānu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (68). Krievijas RFPA apvienība ar tās pēc tam iesniegto informāciju apstrīdēja Fertilizers Europe ziņojuma interpretāciju (69). Lai arī ziņojumā nav tiešas norādes uz AN pieaugumu, tajā ir norādes uz mēslošanas līdzekļu nozīmīgumu Krievijas ekonomikā un valdības gatavību nodrošināt augstu ražošanas jaudu valstī.

                     (140)

                     Pēc informācijas atklāšanas Krievijas RFPA apvienība apgalvoja, ka šī neizmantotā jauda netiks vērsta Savienības virzienā, ņemot vērā Krievijas iekšzemes patēriņa attīstību nākotnē (sk. 3.3. iedaļu). Komisija šo apgalvojumu noraidīja. Lai arī ir paredzams, ka Krievijas patēriņš nedaudz pieaugs, nav iespējams droši apgalvot, ka pastāvošā neizmantotā jauda tiks pilnībā izmantota iekšzemes pieprasījuma apmierināšanai. Jebkurā gadījumā RFPA apgalvojumā nav tikušas ņemtas vērā nekādas Krievijas AN papildu jaudas nākotnē.

                     (141)

                     Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pat gadījumā, ja nozare zaudētu 7,7 % tirgus, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tāpat saglabātos augstāka nekā 2002. gada pārskatīšanas laikā. Komisija atzīmēja, ka, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas salīdzināšanā starp laikposmiem no 1999. līdz 2000. gadam un no 2016. līdz 2017. gadam, ir jāņem vērā plašāks konteksts. 2002. gadā Savienības ražošanas nozare galvenokārt sastāvēja no Rietumeiropas uzņēmumiem, kuri konkurēja ne tikai ar importu no Krievijas, bet arī no Austrumeiropas valstīm, kuras kopš tā laika jau ir kļuvušas par Savienības dalībvalstīm. Attiecīgi Savienības paplašināšanās ievērojami palielināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tādēļ situācija 2002. gadā nav tiešā veidā salīdzināma ar situāciju šīs pārskatīšanas laikā.

               6.2.   Krievijas eksportētāju uzvedība trešo valstu tirgos

                     (142)

                     Galvenais Krievijas ražotāju tirgus ir Krievijas iekšzemes tirgus. Brazīlija ir nesalīdzināmi lielākais Krievijas uzņēmumu, kuri sadarbojās, eksporta tirgus. Savienības ražošanas nozare sniedza informāciju, ka Krievijas eksportētāji gatavojas novirzīt apjomus uz Savienību (70).

                     (143)

                     Pārdošanas cenas no uzņēmumiem, kuri sadarbojās, liecina par neviennozīmīgu situāciju: cenas atsevišķās trešās valstīs ir mazāk pievilcīgas nekā cenas Savienībā, lai gan atsevišķās valstīs ir novērojama pretēja situācija. Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu pārtraukšanas gadījumā atsevišķi Krievijas apjomi varētu tikt pārvirzīti no mazāk pievilcīgiem trešo valstu tirgiem uz Savienības tirgu.

                     (144)

                     Šo pārvirzīšanas risku pastiprina arī paredzamā slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas jaudu attīstība ASV, kā tas izklāstīts 3.3. iedaļā.

                     (145)

                     Pēc informācijas atklāšanas pieprasījuma iesniedzējs un Krievijas RFPA apvienība apgalvoja, ka apjoma pārvirzīšana ir maz ticama, īpaši ņemot vērā to, ka viens no Savienības ražotājiem iegādājās ievērojamu AN apjomu no Krievijas ražotāja pārdošanai pasaules mēroga tirgos, un ir maz ticams, ka pārdošana tiks novirzīta uz Savienību. Komisija atzīmēja, ka šī parādība attiecas tikai uz atsevišķiem ražotājiem un ka pasākumu pārtraukšanas gadījumā to Krievijas ražotāju eksportētāju, kas pārdod AN, uzvedība tirgū visticamāk izmainītos.

                     (146)

                     Turklāt Krievijas RFPA apvienība apgalvoja, ka dažādo Krievijas ražotāju eksportētāju veiktie ieguldījumi Brazīlijā liecina tieši par Brazīlijas pievilcību pretēji Savienībai. Komisija atzīmēja, ka šie ieguldījumi apstiprina Krievijas ražotāju gatavību eksportēt uz trešām valstīm. Šīs ieguldījumi tika veikti laikā, kad pasākumi Savienībā bija spēkā. No šiem ieguldījumiem nav iespējams izdarīt secinājumus, vai Savienības tirgus būtu vai nebūtu pievilcīgs gadījumā, ja pasākumi tiktu pārtraukti (sk. 6.4. iedaļu).

               6.3.   Krievijas eksporta cenu paredzamā nākotnes attīstība

                     (147)

                     Kā tas izklāstīts 5.3.2. iedaļā, Komisija nevarēja izdarīt izšķirošus konstatējumus attiecībā uz cenu samazinājumu.

                     (148)

                     Kā tas izklāstīts 5.3.1. iedaļā, PJSC KuibyshevAzot pārdošanas rādītāji nebija reprezentatīvi, ņemot vērā apjomu un konkrētās pastāvošās klientu attiecības.

                     (149)

                     Lai veiktu iespējamo kaitējuma atkārtošanās iespējamības analīzi, Komisija attiecīgi ņēma vērā Uralchem kopējos pārdošanas apjomus Savienībā, tostarp Uralchem filiāles Kirovo neto AN pārdošanas rādītājus. Tā atgādināja, ka šajā izmeklēšanā daļa attiecīgā ražojuma ir netīrais AN, kas veido lielāko daļu Krievijas eksporta uz Savienību.

                     (150)

                     Visu Uralchem AN pārdošanas darījumu gadījumā, vispirms tika izdarītas korekcijas, lai samazinātu pārvadāšanas un izkraušanas izmaksas (robežās no [5 līdz 15 EUR par tonnu]). Otrkārt, kā tas izklāstīts 5.3.1. iedaļā, Uralchem veic pārdošanu ar saistīta tirgotāja starpniecību. Komisija noteica eksporta cenu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika veiktas samazinošas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas vispārējās un administratīvās izmaksas (diapazonā no [1 % līdz 3 %]), kā arī saprātīgu peļņas robežu. Attiecībā uz peļņas robežu, ņemot vērā sadarbības trūkumu ar nesaistītajiem importētājiem pašreizējās izmeklēšanas laikā, kā arī pārbaudītu datu trūkumu no iepriekšējām izmeklēšanām attiecībā uz šo pašu ražojuma definīciju, Komisija nesenā izmeklēšanā izmantoja nesaistīta importētāja peļņas robežu citas, līdzīgas ķīmiskas vielas – melamīna, gadījumā, kas ir robežās no [2 % līdz 4 %] (71).

                     (151)

                     Pēc informācijas atklāšanas Krievijas RFPA apvienība Uralchem vārdā apgalvoja, ka Komisija ir nepareizi veikusi korekcijas attiecībā uz pārvadāšanas un izkraušanas izmaksām. Komisija atzina, ka šis apgalvojums atsevišķu uzņēmumam specifisku piegādes noteikumu uz dalībvalstīm gadījumā ir pamatots.

                     (152)

                     Turklāt RFPA apgalvoja, ka korekcijas 2. panta 9. punktā nav pamatotas, jo Uralchem Trading SIA Latvijā nenodarbojas ar AN importēšanu Savienībā. Komisija atgādināja, ka šis uzņēmums bija saistīts ar vienu ražotāju eksportētāju. Tādēļ tai bija tiesības noteikt eksporta cenu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu.

                     (153)

                     Attiecībā uz netīrā AN pārdošanu, ko veica Uralchem filiāle Kirovo, Komisija salīdzināja cenu, par kādu Uralchem pārdeva gan netīro, gan parasto AN lielā trešās valsts tirgū, kurā Komisija konstatēja, ka gan netīrā, gan parastā AN pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi. Iespējams konstatēt pārliecinošu tendenci, ka Uralchem netīro AN pārdeva par augstāku cenu nekā parasto AN. Tādējādi tika veikta samazinoša korekcija (robežās no [8 % līdz 10 %]), lai noteiktu cenu, par kuru normālais AN, iespējams, varētu iekļūt Savienības tirgū.

                     (154)

                     Pēc informācijas atklāšanas Krievijas RFPA apvienība apgalvoja, ka korekcijai izmantotie dati ir bijuši nepareizi. Komisija atzīmēja, ka alternatīvu datu izmantošana pēc RFPA apgalvojuma būtu mazāk nozīmīga, ņemot vērā, ka salīdzinājumam tiktu izmantots mazāks daudzums, taču jebkurā gadījumā tā izraisītu līdzīgas korekcijas ieviešanu ar starpību, kas mazāka par vienu procentpunktu, tādējādi apstiprinot, ka konstatētā tendence ir uzskatāma par pieņemamu pamatu korekcijai.

                     (155)

                     Turklāt Komisija uzskatīja par lietderīgu ņemt vērā to, ka nākotnes eksporta cena attiektos uz visu potenciālo Krievijas eksportu uz Savienību, paredzot dažādus pārdošanas kanālus un piegādes noteikumus, kurus varētu izmantot visi Krievijas ražotāji eksportētāji. Tādējādi Komisija ņēma vērā šo elementu turpmākās eksporta cenas noteikšanā.

                     (156)

                     Pamatojoties uz minēto, Komisija pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā noteica potenciālo un iespējamo cenu Krievijas izcelsmes AN, kas tika veidota, ņemot vērā izmaksas, apdrošināšanu un kravu pārvadājumus (“CIF cena”), attiecīgi augšup koriģējot līgtā maksājuma likmi (6,5 %), kā arī importēšanas izmaksas (diapazonā no [1 % līdz 3 %]). Komisija konstatēja, ka attiecīgais ražojums, visticamāk, tiks pārdots Savienības tirgū par cenu, kas zemāka par Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu, kas noteikta nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū.

                     (157)

                     Savienības ražošanas nozare sniedza informāciju, ka Krievijas eksporta cenas uz Brazīliju būtu jāpielāgo, lai aizstātu Krievijas eksporta cenu uz Savienību (72). Pēc informācijas atklāšanas Savienības ražošanas nozare atkārtoja šo apgalvojumu. Ņemot vērā ievērojamos Krievijas uzņēmumu, kuri sadarbojās, Krievijas izcelsmes AN apjomus, kas nonāk Savienības tirgū, kā arī Uralchem filiāles Kirovo pārdoto netīro AN un attiecīgi ieviesto korekciju, šāda metode nebija piemērota.

                     (158)

                     Savukārt pieprasījuma iesniedzējs un Krievijas RFPA apvienība apgalvoja, ka Komisijai kaitējuma starpības noteikšanai būtu jāizmanto statistikas dati, nevis faktiski pārbaudītie Uralchem pārdošanas rādītāji. RFPA apgalvoja, ka Komisija ir izmantojusi statistikas datus dažādās izmeklēšanās saistībā ar AN vai citiem ražojumiem.

                     (159)

                     Komisija šo apgalvojumu noraidīja, jo tā uzskatīja, ka izmantotie pārbaudītie dati bija uzticamāki par nepārbaudītiem statistikas datiem. Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka pārbaudītā informācija aptvēra ievērojamus Krievijas AN apjomus, kas sasniedza Savienības tirgu, ņemot vērā arī Uralchem filiāles Kirovo pārdoto netīro AN. Turpretī 2002. gada pārskatīšanas laikā vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, attiecīgo ražojumu uz Kopienu neeksportēja vispār. Turklāt pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā spēkā bija cenu saistības.

               6.4.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (160)

                     Visā pasaulē karbamīds ir galvenais mēslošanas līdzeklis ar vairāk nekā 50 miljoniem tonnu slāpekļa, salīdzinājumā ar aptuveni 10 miljoniem tonnu AN gadījumā (73). Neskatoties uz to, galvenais mēslošanas līdzekļu veids Savienībā ir AN. Savienība ir lielākais AN tirgus pasaulē, lai gan tagad tam jau cieši seko Krievija. Kā minēts iepriekš, kopējais importa apjoms uz Savienību ir samazinājies, taču atsevišķas valstis šajā periodā ir eksportējušas vairāk, piemēram, kaimiņvalstis – Gruzija un Turcija. Krievijas ražotāji varētu uzskatīt Savienību par blakus esošu tirgu un dot priekšroku eksportam uz Eiropu, nevis eksportam uz Latīņameriku. Turklāt Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs cenu ziņā.

                     (161)

                     Ņemot vērā tā lielumu, ģeogrāfisko tuvumu, kā arī cenas, Savienības tirgus Krievijas ražotājiem tādējādi ir uzskatāms par pievilcīgu.

                     (162)

                     Komisija veica simulāciju, lai izvērtētu, kas notiktu ar Savienības ražošanas nozares rentabilitāti scenārijā, kurā Savienības ražošanas nozarei tās apjoma saglabāšanas nolūkā būtu jāpielāgojas vidējai cenai Krievijā, kas noteikta 6.3. iedaļā. Vadoties pēc šīs simulācijas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte kļūtu negatīva.

                     (163)

                     Pēc informācijas atklāšanas Apvienotās Karalistes lauksaimnieku apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares spēcīgo ekonomiskā snieguma rādītāju dēļ atkārtots kaitējums visticamāk netiktu nodarīts. Ņemot vērā šīs simulācijas rezultātus, Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

                     (164)

                     Turklāt pieprasījuma iesniedzējs uzsvēra Krievijas RFPA apvienības apgalvojumu par to, ka Krievijas apjomi nenonāks Savienības tirgū cita starpā tādēļ, ka Krievijas uzņēmumiem trūkst infrastruktūras Savienībā. Tomēr tajā pašā laikā pieprasījuma iesniedzējs izteica pieņēmumu, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Krievijas uzņēmumiem tiktu radīts stimuls ieguldīt līdzekļus infrastruktūras izveidē.

                     (165)

                     Turklāt Krievijas RFPA apvienība un pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka netīrā AN pārdošanas apjoma kritums uz Savienību attiecīgajā periodā apliecināja Savienības tirgus pievilcības trūkumu. RFPA tāpat arī apgalvoja, ka KAN imports no Krievijas uz Savienību ir samazinājies. Komisija atgādināja, ka tā neanalizēja KAN tirgu. Lai arī nesen tika novērots netīrā AN pārdošanas apjoma kritums, nav novērotas nekādas ilgtermiņa tendences, kas varētu apliecināt, ka Eiropas tirgus Krievijas AN ražotājiem kopumā vairs nebūtu pievilcīgs gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti.

               6.5.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

                     (166)

                     Pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Krievijas ražotāji varētu izmantot savas joprojām pieejamās, lai arī ierobežotās neizmantotās jaudas, lai eksportētu uz Savienību. Tāpat arī pastāv iespējamība, ka atsevišķi apjomi, kas patlaban tiek eksportēti uz trešām valstīm, tiktu pārvirzīti, ņemot vērā Savienības tirgus relatīvo pievilcību, kā arī tā tuvumu Krievijai. Tā kā Savienības ražošanas nozare atrodas mazāk labvēlīgā stāvoklī salīdzinājumā ar stāvokli pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā (5. iedaļa), šāds palielināts apjoms, visticamāk, radītu kaitējumu, kas varētu atkārtoties. Krievijas eksporta cenu paredzamā nākotnes attīstība arī skaidri norāda uz to, ka kaitējums varētu drīz atkārtoties.

                     (167)

                     Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība.

               7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMU LĪMENIS
         7.1.   Maksājuma līmeņa noteikšana

                     (168)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu Komisija, cik vien iespējams, ir izmantojusi metodiku, kas tika pielietota, nosakot pasākumus. Tā noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai izvairītos no Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās.

                     (169)

                     Lai aprēķinātu kaitējuma starpību, 2002. gada pārskatīšanas laikā tika noteikta kaitējumu neradoša cena, kopējām vienības ražošanas izmaksām pievienojot peļņas normu, kas ir reāli sasniedzama gadījumā, ja nepastāv kaitējumu radošs dempings. Aprēķinos izmantotā peļņas norma ir 8 %. Komisija ievēroja loģiku, kas izklāstīta 6.3. iedaļā, un izmantoja to pašu peļņas normu atbilstoši iepriekš veiktajām izmeklēšanām saistībā ar AN.

                     (170)

                     Savienības ražošanas nozare pasūtīja un iesniedza eksperta pētījumu, lai pamatotu, kādēļ, pēc tās domām, bija attaisnojams ievērojami lielāks mērķa peļņas rādītājs, kas atbilst AR 36 % apmērā (pie ROCE rādītāja 12 % apmērā) (74). Šis apgalvojums tika izteikts iepriekšējās izmeklēšanas laikā un Komisija to noraidīja. Tāpat kā iepriekšējos gadījumos, šo apgalvojumu nevarēja pieņemt, jo mērķa peļņa analīzes nolūkos jāierobežo līdz peļņai, ko Savienības ražošanas nozare varētu gūt normālas konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

                     (171)

                     Pēc informācijas atklāšanas divi no Savienības ražotājiem atkārtoja šo pašu apgalvojumu, pieprasot noteikt mērķa peļņas rādītāju, kas atbilst AR 36 % apmērā. Pakārtoti tie apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare pēdējo gadu laikā ir sasniegusi divciparu rentabilitāti, kas attaisnotu mērķa peļņas rādītāja ieviešanu, kas būtu augstāks par 8 %. Komisija atzīmēja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ir bijusi svārstīga gan attiecīgajā periodā, gan iepriekšējo gadu laikā, kad spēkā ir bijuši pasākumi gan virs, gan arī zem mērķa peļņas. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka iepriekšējo izmeklēšanu laikā noteiktais mērķa peļņas rādītājs 8 % apmērā, apstākļos, kad nepastāv dempings, joprojām bija spēkā.

                     (172)

                     Turklāt divi no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka Savienības ražotāju ražošanas izmaksu rādītāji būtu jāizmaina, lai ņemtu vērā izmaiņas, kas radušās pēc PIP, saistībā ar gāzes cenu, kā arī CO2 emisijām. Komisija šo apgalvojumu noraidīja un atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 6. pantu informācija, kas attiecas uz laika posmu pēc izmeklēšanas, parastos apstākļos netiek ņemta vērā.

                     (173)

                     Noteiktais maksājuma līmenis parastajam AN ir 32,71 EUR. Tas ir zemāks par līmeni 47,07 EUR apmērā, kas tika noteikts 2002. gada pārskatīšanā. Pēc tam Komisija noteica pasākumu līmeni attiecībā uz dažādiem ražojumu veidiem (sk. 9. iedaļu) saskaņā ar iepriekšējās izmeklēšanās pielietoto metodiku.

               7.2.   Lietotāju pasākumu izbeigšanas pieprasījums

         7.2.1.   Lietotāju izteiktie argumenti izmeklēšanas gaitā

                     (174)

                     Izmeklēšanas laikā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka kaitējuma situācija ir mainījusies, ņemot vērā ilglaicīgas pārmaiņas, kas savukārt ir novedušas pie līdzsvarošanas rezultāta izmaiņām Savienības interešu novērtējumā (75). Turklāt COPA-COGECA, kas pārstāv Savienības lauksaimniekus un kooperatīvus, iesniedza informāciju, aicinot izbeigt antidempinga pasākumus. COPA-COGECA apgalvoja, ka antidempinga pasākumi nodara kaitējumu Savienības lauksaimniecības eksporta konkurētspējai, kā arī ģimenes saimniecību ienākumiem.

                     (175)

                     Kā tas izklāstīts 1.4.4. iedaļā, Komisija lauksaimnieku apvienībām nosūtīja aptaujas veidlapu, un par šo jautājumu piezīmes ir sniegušas gandrīz visas ieinteresētās personas (lauksaimnieku apvienības, Savienības ražošanas nozare un Krievijas apvienība).

                     (176)

                     Pēc informācijas atklāšanas vairākas Eiropas lauksaimnieku apvienības ir atkārtoti uzsvērušas, ka pasākumi nodara kaitējumu Eiropas lauksaimniekiem un samazina to konkurētspēju pasaules līmenī. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis jāveic plašāks Savienības interešu novērtējums. Tiek atgādināts, ka paziņojumā par procedūras uzsākšanu ir norādīts, ka “daļējā starpposma pārskatīšana attiecas tikai uz kaitējuma pārbaudi”. Neskatoties uz to, Komisija 7.2.2. iedaļā turpmāk pievērsās visu to argumentu izskatīšanai, kurus izmeklēšanas gaitā izteica gan pieprasījuma iesniedzējs, gan Fertilizers Europe. Pieprasījuma iesniedzējs tāpat arī apgalvoja, ka Fertilizers Europe piezīmes nebūtu jāņem vērā saistībā ar informācijas iesniegšanas laiku. Ņemot vērā to, ka Fertilizers Europe savus argumentus notiekošās izmeklēšanas gaitā izvirzīja savlaicīgi, šis apgalvojums tiek noraidīts.

               7.2.2.   Novērtējums

                     (177)

                     Pirmkārt, lauksaimnieku apvienības apgalvoja, ka šie pasākumi vairāku gadu gaitā ir sadārdzinājuši būtiskas izejvielas izmantošanu. Mēslošanas līdzekļu daļa lauksaimnieku ražošanas izmaksās var sasniegt pat 40 %. Komisija atzina, ka AN ir svarīgs mēslošanas līdzeklis, kas ir būtiska izejviela dažādiem Eiropas lauksaimniecības uzņēmumiem. Mēslošanai izmantotā AN daudzums ir atkarīgs no audzējamajiem graudaugiem (kviešiem, miežiem, auzām, rudziem, tritikāles) un lauksaimniecības zemes izmantošanas, audzējot eļļas rapsi, kartupeļus, cukurbietes vai izmantojot tās kā zālāju. Turklāt AN izmaksas lauksaimniekiem dažādās valstīs arī ir atšķirīgas. Piemēram, Apvienotajā Karalistē AN veidoja no 8 % līdz 45 % minēto kultūru audzēšanā izmantoto mēslošanas līdzekļu. Tādējādi Komisija konstatēja, ka AN kā mēslošanas līdzekļa izmantošana aptver ļoti atšķirīgas realitātes, un mēslošanas līdzekļa vidējās izmaksas nepārsniedz 10 %. Ņemot vērā, ka pasākumi nav ģeogrāfiski ierobežoti tikai apgabalos, kuros mēslošanas līdzekļu izmaksas ir īpaši augstas, lauksaimnieku kopējās izmaksas visā Savienībā tādējādi nav uzskatāmas par nesamērīgi augstām.

                     (178)

                     Papildus tam, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka AN cena Savienībā nav noteikta, ievērojot paritātes principu ar karbamīdu, un izteica pieņēmumu, ka tam ir saistība ar pasākumiem. Savienības ražošanas nozare nenoraidīja apgalvojumu, ka AN ir dārgāks par karbamīdu, taču apgalvoja, ka tas ir saistīts ar ražojuma īpatnībām. Komisija atgādināja, ka pašreizējā izmeklēšana attiecas tikai uz AN tirgu, nevis uz citu mēslošanas līdzekļu tirgiem.

                     (179)

                     Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Savienības lauksaimniekiem kaitējumu nodara konkurence, jo Krievijas lauksaimnieki, kas gūst labumu no zemām mēslošanas līdzekļu izmaksām, ienāk Savienības tirgū ar saviem graudaugiem. Savienības graudaugu audzētāji jo īpaši ir norādījuši, ka tiem kaitējumu nodara globālā konkurence un ierobežota pieeja izejvielām par konkurētspējīgām cenām, tostarp – pieeja AN. Tas atzīmēja, ka Savienības lauksaimnieki ne tikai saskaras ar pieaugošu konkurenci Savienībā, bet arī ir spiesti atstāt eksporta tirgus, piemēram, Ēģiptes tirgu. Pēc informācijas atklāšanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka galvenā uzmanība analīzē būtu jāpievērš tām nozarēm, kas tikušas ietekmētas visvairāk, piemēram, laukaugiem un piena produktiem. Tas atzīmēja, ka no 2015. līdz 2016. gadam Savienība bija otra lielākā graudu eksportētāja pasaulē, taču vadoties pēc prognozēm par 2018. gadu, tiek lēsts, ka tā būs vairs tikai piektā lielākā eksportētāja. Komisija atzīmēja, ka pasākumi bija spēkā laikā no 2015. līdz 2016. gadam, kad konkurences līmenis šķita augsts. Turpretī Fertilizers Europe uzsvēra, ka ilgtermiņā ES lauksaimniecības eksports ir vainagojies ievērojamiem panākumiem. Komisija konstatēja, ka abu pušu iesniegtie elementi nav izsmeļoši, jo situācija ir atšķirīga atkarībā no valsts / kultūrauga, un nav iespējams izdarīt pārliecinošus secinājumus par to, ka lauksaimnieku eksporta rādītāju dēļ interešu līdzsvarojumam būtu jānosliecas par labu lauksaimnieku interesēm.

                     (180)

                     Treškārt, Īrijas apvienība arī norādīja uz piedāvājuma trūkumu, jo īpaši 2017. gadā. Taču Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares jauda varētu aptvert patēriņu. Turklāt, attiecībā uz Īrijas tirgu, tajā bija radušās īpašas piegādes problēmas izplatīšanas ķēdē un tās nevar vispārināt.

                     (181)

                     Vēl jo vairāk AN Īrijā ar regulējumu saistītu iemeslu dēļ ir aizliegts. Īrijas lauksaimnieki atzina, ka viņi tā vietā izmanto KAN, taču apgalvoja, ka augstās AN cenas ietekmē arī KAN cenas. Tomēr spēkā esošie pasākumi neliedz Krievijas uzņēmumiem iespēju ražot un eksportēt KAN. Krievijas apvienība norādīja, ka, ņemot vērā līgtā maksājuma likmi 6,5 % apmērā, vidējā Krievijas izcelsmes KAN cena Īrijā ir augstāka par tāda KAN cenu, kas ievests no Beļģijas vai no Savienības kopumā. Tādējādi Krievijas apvienība atzīmēja, ka Īrijas KAN tirgus nav pievilcīgs Krievijas ražotājiem, pat nepastāvot antidempinga maksājumiem.

                     (182)

                     Visbeidzot, pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas laikā Komisija atzīmēja, ka lauksaimnieki pasākumu izbeigšanas gadījumā nevar gūt labumu no tam sekojošā iespējamā cenu samazinājuma. Lauksaimnieki parasti pērk izejvielas no to izplatītājiem, kuri savukārt nevar atļauties iegūtās priekšrocības nodot tālāk. Pēc informācijas atklāšanas pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka lauksaimnieki var organizēt kooperatīvus un gūt labumu no pieaugošas konkurences, ko Savienības tirgū radītu Krievijas ražotāji eksportētāji, samazinot lauksaimnieku ražošanas izmaksas. Komisija atzina, ka kooperatīvu esamība var palīdzēt lauksaimniekiem gūt labumu no palielinātas konkurences AN piedāvājumā.

               7.2.3.   Secinājumi

                     (183)

                     Pēc izmeklēšanas laikā apskatīto elementu izvērtēšanas, pasākumu izbeigšana nav pamatota.

               8.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (184)

                     Ņemot vērā šīs daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumus, kas attiecas tikai uz kaitējumu, Komisija secina, ka būtu jāgroza tādu antidempinga pasākumu līmenis, kas piemērojami Krievijas izcelsmes AN importam.

                     (185)

                        EuroChem līmenis tika noteikts 2008. gada pārskatīšanas ietvaros, balstoties uz dempinga starpību. Ņemot vērā, ka šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētā kaitējuma starpība ir zemāka par pašreiz spēkā esošo maksājuma likmi, jaunais pasākumu līmenis būtu piemērojams arī EuroChem.

                     (186)

                     Attiecībā uz Kirovo jaunie maksājumi, kas noteikti 12. tabulā, piemērojami tikai KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

                     (187)

                     Tādējādi pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, vajadzētu būt tādām, kā parādīts 12. tabulā.

                        12. tabula

                        Jaunais maksājumu līmenis

                                 Ražojuma apraksts

                                 KN kods

                                    TARIC kods

                                 Pašreizējais EuroChem noteiktais pasākumu līmenis (EUR/tonnā)

                                 Pašreizējais Kirovo noteiktais pasākumu līmenis (EUR/tonnā)

                                 Pašreizējais pārējiem uzņēmumiem noteiktais pasākumu līmenis (EUR/tonnā)

                                 Jaunā maksājuma summa (EUR/tonnā)

                                 Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

                                 3102 30 90

                                 —

                                 32,82

                                 47,07

                                 47,07

                                 32,71

                                 Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no masas

                                 3102 40 90

                                 —

                                 32,82

                                 47,07

                                 47,07

                                 32,71

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas

                                 3102 29 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas

                                 3102 60 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas

                                 3102 90 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas, bez fosfora un kālija satura

                                 3105 10 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas

                                 3105 10 00

                                 20

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                 3105 10 00

                                 30

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                 3105 10 00

                                 40

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas

                                 3105 10 00

                                 50

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas

                                 3105 20 10

                                 30

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                 3105 20 10

                                 40

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                 3105 20 10

                                 50

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas

                                 3105 20 10

                                 60

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no masas

                                 3105 51 00

                                 10

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                 3105 51 00

                                 20

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                 3105 51 00

                                 30

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no masas

                                 3105 51 00

                                 40

                                 29,41

                                 42,17

                                 29,31

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no masas

                                 3105 59 00

                                 10

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                 3105 59 00

                                 20

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                 3105 59 00

                                 30

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no masas

                                 3105 59 00

                                 40

                                 29,41

                                 42,17

                                 29,31

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas

                                 3105 90 20

                                 30

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                 3105 90 20

                                 40

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                 3105 90 20

                                 50

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas

                                 3105 90 20

                                 60

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                     (188)

                     Pēc informācijas atklāšanas pieprasījuma iesniedzējs lūdza ieviest importa minimālo cenu, pamatojoties uz noteiktu standartu (FOB Baltijas jūras cenu, ko konsultāciju birojs publicējis par 2018. gada augustu, kas koriģēta atbilstoši atsevišķām transportēšanas izmaksām un veido 188 EUR par tonnu). Ņemot vērā, ka šo standartu ir publicējis konsultāciju birojs, pieprasījuma iesniedzējs izteica priekšlikumu, ka minimālā cena varētu būt pārskatāma reizi ceturksnī. Tomēr praktiskuma un efektivitātes nolūkā importa minimālās cenas noteikšana nav iespējama. Pirmkārt, ņemot vērā attiecības starp atsevišķiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem un uzņēmumiem Savienībā, kā arī, ņemot vērā dažādos ražojumu veidus, importa minimālās cenas noteikšana nebūtu praktiska. Otrkārt, ņemot vērā gāzes cenas nepastāvību, importa minimālās cenas noteikšana varētu nebūt efektīvs paņēmiens kaitējuma atkārtošanās riska novēršanai. Pat, pielietojot pieprasījuma iesniedzēja ierosinātās ceturkšņa korekcijas, joprojām nav iespējams skaidri noteikt, vai konkrētā laika posmā noteiktā minimālā cena radītu vēlamo rezultātu, nodrošinot pietiekamu Savienības ražošanas nozares aizsardzību trīs mēnešu laikā pēc tās ieviešanas.

                     (189)

                     Ņemot vērā 6. iedaļā konstatēto kaitējuma atkārtošanās iespējamību, 2. iedaļā aprakstīto gāzes nozīmīgo lomu AN ražošanā, kā arī Krievijas praksi attiecībā uz gāzes cenu noteikšanu, Komisija tāpat arī uzskatīja par lietderīgu uzraudzīt Krievijas izcelsmes AN importa attīstību laika posmā no šīs regulas pieņemšanas datuma līdz antidempinga pasākumu termiņa beigu datumam 2019. gada septembrī. Šī uzraudzība ļaus Komisijai sekot līdzi notikumu attīstībai Savienībā un vajadzības gadījumā nodrošināt atbilstošu rīcību.

                     (190)

                     Uzņēmums var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina tiesību subjekta nosaukumu vai adresi. Šāds pieprasījums ir adresējams Komisijai (76). Pieprasījumā jāiekļauj visa būtiskā informācija, kas pierāda, ka izmaiņas neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma vai adreses maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojumu par nosaukuma vai adreses maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               9.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA UN SECINĀJUMI

                     (191)

                     Komisija atbilstoši tam, kā tas norādīts 1.4.6. iedaļā, informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā gatavojas ierosināt grozīt piemērojamo maksājuma likmi. Piezīmes tika analizētas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

                     (192)

                     No iepriekš minētā izriet, ka antidempinga pasākumi jāgroza tādā veidā, kā izklāstīts 8. iedaļā.

                     (193)

                     Komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 999/2014 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                        1)

                        tabulas a) un c) punktā aizstāj ar šādām:

                                    Ražojuma apraksts

                                    KN kods

                                       Taric kods

                                    Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu)

                                    Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

                                    3102 30 90

                                    —

                                    32,71

                                    Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no masas

                                    3102 40 90

                                    —

                                    32,71

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas

                                    3102 29 00

                                    10

                                    32,71

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas

                                    3102 60 00

                                    10

                                    32,71

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas

                                    3102 90 00

                                    10

                                    32,71

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas, bez fosfora un kālija satura

                                    3105 10 00

                                    10

                                    32,71

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas

                                    3105 10 00

                                    20

                                    31,73

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                    3105 10 00

                                    30

                                    30,75

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                    3105 10 00

                                    40

                                    29,76

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas

                                    3105 10 00

                                    50

                                    28,78

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas

                                    3105 20 10

                                    30

                                    31,73

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                    3105 20 10

                                    40

                                    30,75

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                    3105 20 10

                                    50

                                    29,76

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas

                                    3105 20 10

                                    60

                                    28,78

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no masas

                                    3105 51 00

                                    10

                                    31,73

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                    3105 51 00

                                    20

                                    30,75

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                    3105 51 00

                                    30

                                    29,76

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no masas

                                    3105 51 00

                                    40

                                    29,31

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no masas

                                    3105 59 00

                                    10

                                    31,73

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                    3105 59 00

                                    20

                                    30,75

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                    3105 59 00

                                    30

                                    29,76

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no masas

                                    3105 59 00

                                    40

                                    29,31

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no masas

                                    3105 90 20

                                    30

                                    31,73

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no masas

                                    3105 90 20

                                    40

                                    30,75

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no masas

                                    3105 90 20

                                    50

                                    29,76

                                    Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no masas

                                    3105 90 20

                                    60

                                    28,78

                        2)

                        abulu b) punktā aizstāj ar šādu:

                                    Ražojuma apraksts

                                    KN kods

                                       Taric kods

                                    Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu)

                                    Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

                                    3102 30 90

                                    —

                                    32,71

                                    Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no masas

                                    3102 40 90

                                    —

                                    32,71

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2018. gada 14. novembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  Padomes 1995. gada 16. augusta Regula (EK) Nr. 2022/95, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 198, 23.8.1995., 1. lpp.).

            (3)  Padomes 1998. gada 23. marta Regula (EK) Nr. 663/98, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2022/95, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 93, 26.3.1998., 1. lpp.).

            (4)  Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.).

            (5)  Padomes 2002. gada 15. aprīļa Regula (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.).

            (6)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 945/2005, ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz, inter alia, Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.).

            (7)  Padomes 2008. gada 8. jūlija Regula (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam pēc tam, kad veikta termiņa beigu pārskatīšana atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam un daļēja starpposma pārskatīšana atbilstoši minētās regulas 11. panta 3. punktam (OV L 185, 12.7.2008., 1. lpp.).

            (8)  Komisijas 2008. gada 4. jūlija Lēmums 2008/577/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru (OV L 185, 12.7.2008., 43. lpp.).

            (9)  Lieta T-348/05.

            (10)  Lieta T-348/05 INTP.

            (11)  Padomes 2009. gada 19. oktobra Regula (EK) Nr. 989/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 278, 23.10.2009., 1. lpp.).

            (12)  Komisijas 2012. gada 10. oktobra Lēmums 2012/629/ES, ar kuru groza Lēmumu 2008/577/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru (OV L 277, 11.10.2012., 8. lpp.).

            (13)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

            (14)  Komisijas 2014. gada 23. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 280, 24.9.2014., 19. lpp.).

            (15)  Komisijas 2016. gada 17. februāra Īstenošanas regula (ES) 2016/226, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 41, 18.2.2016., 13. lpp.).

            (16)  Komisijas 2016. gada 21. marta Īstenošanas regula (ES) 2016/415, ar kuru atsauc divu ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu un atceļ Lēmumu 2008/577/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru (OV L 75, 22.3.2016., 10. lpp.).

            (17)  Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas procedūras sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV C 271, 17.8.2017., 15. lpp.).

            (18)  Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas procedūras sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV C 271, 17.8.2017., 9. lpp.).

            (19)  ES Profesionālo lauksaimniecības organizāciju komiteja (COPA) / ES Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COGECA).

            (20)  AB Achema, Grupa Azoty Zaklady Azotowe, CF Fertilisers UK Limited un Yara France.

            (21)  Neochim PLC., kas saistīts ar Borealis grupu.

            (22)  Yara Sluiskil B.V. atšķirībā no Yara France, Yara Sluiskil B.V. amonjaku ražo uz vietas.

            (23)  Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas procedūras sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV C 271, 17.8.2017., 9. lpp.).

            (24)  Vairāk nekā 20 Eiropas lauksaimnieku apvienības ir izteikušas lūgumu uzskatīt tās par ieinteresētajām personām.

            (25)  Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Igaunija, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija, Spānija, Ungārija un Vācija.

            (26)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 945/2005, ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz, inter alia, Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.).

            (27)  Sk. Komisijas 2016. gada 6. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2016/1821, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 294, 28.10.2016., 1. lpp.), un Komisijas 2017. gada 12. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2017/1925, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 282, 31.10.2017., 1. lpp.).

            (28)  Tajā ietilpst uzņēmumi, kas par Savienības ražotājiem ir kļuvuši pēc ES paplašināšanās 2004., 2007. un 2013. gadā.

            (29)  Slaidrāde no Fertilizers Europe2017. gada 21. novembra uzklausīšanas sanāksmes.

            (30)  Godīgas tirdzniecības biroja ziņojums https://assets.publishing.service.gov.uk/media/555de39fe5274a74ca0000af/Kemira.pdf

            (31)  https://www.ft.com/content/7683d0ce-2dad-11df-a971-00144feabdc0

            (32)  http://www.snl.com/Cache/25347763.PDF?O=PDF&T=&Y=&D=&FID=25347763&iid=4533245

            (33)  CF Industries 2016. gada rudens/ziemas ieguldītāju prezentācija https://www.snl.com/Cache/1500093371.PDF?O=PDF&T=&Y=&D=&FID=1500093371&iid=4533245

            (34)  https://www.cfindustries.com/globalassets/cf-industries/media/documents/reports/annual-reports/cf-industries-2017-annual-report.pdf

            (35)  Yara 2017. gada ziņojums https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/annual-reports/2017/yara-annual-report-2017-web.pdf/

            (36)  https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer_industry_handbook_2017_with_notes.pdf/

            (37)  http://www.eurochemgroup.com/en/press-releases/eurochem-completes-acquisition-of-basf-fertilizer-assets/

            (38)  http://www.eurochemgroup.com/wp-content/uploads/2016/02/EuroChem_Annual_Report_2012_eng12.pdf

            (39)  http://www.eurochemgroup.com/wp-content/uploads/2016/02/2018_02_08-EuroChem-FY2017-IFRS-Conference-Call-1.pdf

            (40)  http://www.grupofertiberia.com/en/structure/

            (41)  http://www.fertiberia.com/media/312748/fertiberia-annual-report-2014.pdf

            (42)  Pasaules Bankas 2018. gada aprīļa preču cenu prognoze http://pubdocs.worldbank.org/en/458391524495555669/CMO-April-2018-Forecasts.pdf

            (43)  RFPA2017. gada 2. oktobrī sniegtā informācija.

            (44)  Slaidrādes no Fertilizers Europe2017. gada 9. novembra, 2018. gada 22. marta un 2018. gada 12. aprīļa uzklausīšanas sanāksmēm.

            (45)  Padomes 2002. gada 15. aprīļa Regula (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.), 37. apsvērums.

            (46)  Starptautiskās mēslošanas līdzekļu apvienības dati, ko iesniedzis Krievijas ražotājs eksportētājs. Sk. RFPA2018. gada 13. martā sniegto informāciju.

            (47)  RFPA2018. gada 13. martā sniegtā informācija. Zemākas aplēses tika iesniegtas RFPA iepriekšējā informācijas sniegšanas reizē 2017. gada 2. oktobrī.

            (48)  Pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījums.

            (49)  FAO tīmekļa vietne apmeklēta 2018. gada jūnijā.

            (50)  Sk., piemēram, Starptautiskās mēslošanas līdzekļu apvienības Fertilizer Outlook 2017-2021 https://www.fertilizer.org/images/Library_Downloads/2017_IFA_Annual_Conference_Marrakech_PIT_AG_Fertilizer_Outlook.pdf vai Yara Fertilizer Industry Handbook January 2017 https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer-industry-handbook_2017_slides_only.pdf/.

            (51)  Slaidrāde no Fertilizers Europe2017. gada 21. novembra uzklausīšanas sanāksmes.

            (52)  Sk. 2018. gada valstu pusgada ziņojumus PTO tīmekļa vietnē https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm.

            (53)  Pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījums. Skatīt arī Fertecon Nitrates Outlook, kas citēts slaidrādēs no Fertilizers Europe2017. gada 21. novembra uzklausīšanas sanāksmes, kā arī Fertecon sniegtos datus, kas izmantoti RFPA2018. gada 13. martā sniegtajā informācijā.

            (54)  Komisijas 2014. gada 23. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 280, 24.9.2014., 19. lpp.) (111. apsvērums).

            (55)  Padomes 2002. gada 15. aprīļa Regula (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.), 48. apsvērums.

            (56)  PJSC KuibyshevAzot atbilde uz anketas jautājumiem.

            (57)  Uralchem JSC filiāles Azot atbilde uz anketas jautājumiem.

            (58)  Balstoties uz atlases veidlapās sniegtajām atbildēm. Šī informācija atbilst Fertecon datiem, kas minēti RFPA2018. gada 13. martā sniegtajā informācijā, un aplēsēm, kas iekļautas pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā (Komisijas 2014. gada 23. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 280, 24.9.2014., 19. lpp.) (72. apsvērums).

            (59)  Komisijas 2014. gada 23. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 280, 24.9.2014., 19. lpp.) (120. un 121. apsvērums).

            (60)  Sk., piemēram, pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumu.

            (61)  Tam ir daļēja saistība ar ražošanas iekārtu bojājumiem PIP laikā, kā rezultātā rentabilitāte salīdzinājumā ar 2015. un 2016. gadu ievērojami samazinājās.

            (62)  Peļņa no ieguldītā kapitāla (ROCE) ir finanšu rādītājs, lai noteiktu uzņēmuma kapitāla ieguldīšanas rentabilitāti un efektivitāti.

            (63)  Fertilizers Europe2018. gada 8. februārī sniegtā informācija, kas saistībā ar šo izmeklēšanu iesniegta 2018. gada 5. aprīlī. Eksperta vārds konfidenciālā nolūkā netiek izpausts, lai attiecībā uz to izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes radītām sekām.

            (64)  Slaidrāde no Fertilizers Europe2018. gada 8. februāra uzklausīšanas sanāksmes.

            (65)  Slaidrāde no Fertilizers Europe2018. gada 22. marta uzklausīšanas sanāksmes.

            (66)  RFPA2018. gada 13. martā sniegtā informācija.

            (67)  Balstoties uz atlases veidlapās sniegtajām atbildēm un viena no uzņēmumiem tīmekļa vietni. Tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā jautājumus attiecībā uz Krievijas uzņēmumu nominālās jaudas uzrādīšanu.

            (68)  Slaidrāde no Fertilizers Europe uzklausīšanas sanāksmes 2018. gada 12. aprīlī un pielikums dokumentā “Roadmap for the development of production of mineral fertilizers for the period until 2025”.

            (69)  RFPA2018. gada 24. aprīlī sniegtā informācija.

            (70)  Slaidrāde no Fertilizers Europe2018. gada 22. marta uzklausīšanas sanāksmes.

            (71)  Komisijas 2017. gada 30. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/1171, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam (OV L 170, 1.7.2017., 62. lpp.), 156. apsvērums. Tiek atzīmēts, ka gan melamīns, kas iegūts no karbamīda, gan AN ir dabasgāzes atvasinājumi un ka atsevišķos gadījumos tie ražojošajos uzņēmumos savstarpēji pārklājas.

            (72)  Slaidrāde no Fertilizers Europe2018. gada 22. marta uzklausīšanas sanāksmes.

            (73)  Skatīt “Yara Industry Handbook 2017” https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer-industry-handbook_2017_slides_only.pdf/.

            (74)  Fertilizers Europe2018. gada 8. februārī sniegtā informācija, kas saistībā ar šo izmeklēšanu iesniegta 2018. gada 5. aprīlī. Eksperta vārds konfidenciālā nolūkā netiek izpausts, lai attiecībā uz to izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes radītām sekām.

            (75)  Sk., piemēram, pieprasījuma iesniedzēja 2017. gada 9. novembrī iesniegto informāciju un slaidrādi no pieprasījuma iesniedzēja 2018. gada 3. janvāra uzklausīšanas sanāksmes. Sk. arī dažādus e-pasta ziņojumus no lauksaimnieku apvienībām 2017. gada septembrī, kuros tās pieprasa ieinteresēto personu statusu.

            (76)  Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, CHAR 04/39, 1049, Briselē, Beļģijā.