title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/642 (2020. gada 12. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu L-cisteīnu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  13.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 150/134

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/642
         (2020. gada 12. maijs),
         ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu L-cisteīnu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 23. panta 5. punktu saistībā ar 13. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     2018. gada 9. februārī Komisija no uzņēmuma Soleo-EcoSolutions saņēma pieteikumu uz L-cisteīna apstiprināšanu par pamatvielu. Pieteikumam bija pievienota informācija, kas iesniedzama saskaņā ar 23. panta 3. punkta otro daļu.

                     (2)

                     Komisija Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) lūdza zinātnisku palīdzību. 2019. gada 29. janvārī Iestāde Komisijai iesniedza tehnisku ziņojumu par L-cisteīnu (2). 2019. gada 17. jūlijā Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojumu (3) un šīs regulas projektu.

                     (3)

                     Pieteikuma iesniedzēja iesniegtā dokumentācija liecina, ka L-cisteīns atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (4) 2. pantā. Turklāt minētās vielas galvenais lietojums gan nav augu aizsardzībā, tomēr līdzeklis, kas sastāv no šīs vielas, augu aizsardzībā ir noderīgs. Tādēļ tā uzskatāma par pamatvielu.

                     (4)

                     Veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka L-cisteīnu var uzskatīt par vielu, kas kopumā atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta prasībām, it īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un detalizēti aprakstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi L‐cisteīnu apstiprināt par pamatvielu.

                     (5)

                     Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un pašreizējo zinātnes un tehnikas atziņas gaismā apstiprinājums tomēr jāsniedz ar dažiem nosacījumiem, kas detalizēti šīs regulas I pielikumā.

                     (6)

                     Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikums.

                     (7)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Pamatvielas apstiprināšana
            Vielu L-cisteīnu apstiprina par pamatvielu, kā noteikts I pielikumā.

            2. pants
            Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
            Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 12. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

            (2)  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2019. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for L-cysteine for use in plant protection as insecticide (Tehniskais ziņojums par rezultātiem, kas gūti pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un EFSA par pieteikumu uz L-cisteīna atzīšanu par pamatvielu, ko augu aizsardzībā izmantot par insekticīdu). pamatojošā EFSA publikācija, 2019: EN-1562 46 lpp. doi:10.2903/sp.efsa.2019.EN-1562.

            (3)  Final Review report for the basic substance L-cysteine finalised in the Standing Committee on Plants, Animals, Food and Feed at its meeting on 24 March 2020 in view of the approval of L-cysteine as basic substance in accordance with Regulation (EC) No 1107/2009 (Galīgais pārskata ziņojums par pamatvielu L-cisteīnu, kurš attiecībā uz L-cisteīna apstiprināšanu par pamatvielu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 galīgi apstiprināts Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2020. gada 24. marta sanāksmē) (SANTE/11056/2019).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

            (5)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

            I PIELIKUMS

                        Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                           IUPAC nosaukums

                        Tīrība (1)

                        Apstiprināšanas datums

                        Īpaši noteikumi

                        L-cisteīns (E 920)

                           CAS Nr.: 52-89-1

                           EINECS Nr.: 200-157-7
                        (L-cisteīna hidrohlorīds)

                           CAS Nr.: 7048-04-6

                           EINECS Nr.: 615-117-8
                        (L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāts)

                        L-cisteīna hidrohlorīds (1:1)

                        Minimālais saturs 98,0 % L-cisteīna hidrohlorīda (bezūdens vielā)
                        Pārtikas kvalitāte atbilst Komisijas Regulas (ES) Nr. 231/2012 (2) prasībām.
                        As saturs nepārsniedz 1,5 mg/kg
                        Pb saturs nepārsniedz 5 mg/kg

                        2.6.2020.

                        L-cisteīnu (E 920) izmanto par maisījumu ar matrici (pārtikas klases miltiem) ar maksimālo koncentrāciju 8 % (L-cisteīna hidrohlorīda, rēķinot bezūdens vielā) saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas ietverti L-cisteīnam veltītā pārskata ziņojuma (SANTE/11056/2019) īpašajos secinājumos un jo īpaši tā I un II papildinājumā.

               (1)  Detalizēta informācija par pamatvielas identitāti ir sniegta un specifikācija un lietošanas veids ir norādīti pārskata ziņojumā.

               (2)  Komisijas 2012. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 231/2012, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas (OV L 83, 22.3.2012, 1. lpp.).

            II PIELIKUMS
            Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma C daļā pievieno šādu ierakstu:

                           Numurs

                           Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                              IUPAC nosaukums

                           Tīrība (1)

                           Apstiprināšanas datums

                           Īpaši noteikumi

                           “21

                           L-cisteīns (E 920)

                              CAS Nr.: 52-89-1

                              EINECS Nr.: 200-157-7
                           (L-cisteīna hidrohlorīds)

                              CAS Nr.: 7048-04-6

                              EINECS Nr.: 615-117-8
                           (L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāts)

                           L-cisteīna hidrohlorīds (1:1)

                           Minimālais saturs 98,0 % L-cisteīna hidrohlorīda (bezūdens vielā)
                           Pārtikas kvalitāte atbilst Komisijas Regulas (ES) Nr. 231/2012 prasībām.
                           As saturs nepārsniedz 1,5 mg/kg
                           Pb saturs nepārsniedz 5 mg/kg

                           2.6.2020.

                           L-cisteīnu (E 920) izmanto par maisījumu ar matrici (pārtikas klases miltiem) ar maksimālo koncentrāciju 8 % (L-cisteīna hidrohlorīda, rēķinot bezūdens vielā) saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas ietverti L-cisteīnam veltītā pārskata ziņojuma (SANTE/11056/2019) īpašajos secinājumos un jo īpaši tā I un II papildinājumā.”

               (1)  Detalizēta informācija par pamatvielas identitāti ir sniegta un specifikācija un lietošanas veids ir norādīti pārskata ziņojumā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/645 (2020. gada 7. maijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Pataca de Galicia”/“Patata de Galicia” (AĢIN))

text:
                  14.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 151/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/645
         (2020. gada 7. maijs),
         ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Pataca de Galicia”/“Patata de Galicia” (AĢIN))
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pataca de Galicia”/“Patata de Galicia”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 148/2007 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1366/2011 (3).

                     (2)

                     Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4).

                     (3)

                     Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Pataca de Galicia”/“Patata de Galicia” (AĢIN).

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 7. maijā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētājas vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Janusz WOJCIECHOWSKI

            (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

            (2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 148/2007 (2007. gada 15. februāris) par noteiktu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”(Geraardsbergse mattentaart (AĢIN) – Pataca de Galicia vai Patata de Galicia (AĢIN) – Poniente de Granada (ACVN) – Gata-Hurdes (ACVN) – Patatas de Prades vai Patates de Prades (AĢIN) – Mantequilla de Soria (ACVN) – Huile d’olive de Nîmes (ACVN) – Huile d’olive de Corse vai Huile d’olive de Corse-Oliu di Corsica (ACVN) – Clémentine de Corse (AĢIN) – Agneau de Sisteron (AĢIN) – Connemara Hill Lamb vai Uain Sléibhe Chonamara (AĢIN) – Sardegna (ACVN) – Carota dell’Altopiano del Fucino (AĢIN) – Stelvio vai Stilfser (ACVN) – Limone Femminello del Gargano (AĢIN) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (ACVN) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Sangueira de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Batata de Trás-os-Montes (AĢIN) – Salpicão de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Alheira de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Cordeiro de Barroso vai Anho de Barroso vai Borrego de leite de Barroso (AĢIN) – Azeite do Alentejo Interior (ACVN) – Paio de Beja (AĢIN) – Linguíça do Baixo Alentejo vai Chouriço de carne do Baixo Alentejo (AĢIN) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (ACVN)) (OV L 46, 16.2.2007., 14. lpp.).

            (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1366/2011 (2011. gada 19. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pataca de Galicia / Patata de Galicia (AĢIN)) (OV L 341, 22.12.2011., 29. lpp.).

            (4)  OV C 434, 27.12.2019., 11. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/646 (2020. gada 13. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū darbīgo vielu lavandulilsenecioātu apstiprina par vielu ar zemu kaitīguma pakāpi un groza Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011 (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  14.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 151/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/646
         (2020. gada 13. maijs),
         ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū darbīgo vielu lavandulilsenecioātu apstiprina par vielu ar zemu kaitīguma pakāpi un groza Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 22. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Uzņēmums Suterra Europe Biocontrol S.L.2015. gada 17. jūlijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. panta 1. punktu Itālijai iesniedza pieteikumu uz darbīgās vielas lavandulilsenecioāta apstiprināšanu.

                     (2)

                     2016. gada 29. decembrī Itālija kā ziņotāja dalībvalsts saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu pieteikuma iesniedzējam, pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) paziņoja, ka pieteikums ir pieņemams.

                     (3)

                     2017. gada 22. augustā ziņotāja dalībvalsts Komisijai projekta veidā iesniedza novērtējuma ziņojumu par to, vai ir sagaidāms, ka minētā darbīgā viela atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kopiju nosūtīja Iestādei.

                     (4)

                     Iestāde rīkojās atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 1. punktam. Tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 12. panta 3. punktu pieprasīja, lai pieteikuma iesniedzējs dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei sniegtu papildu informāciju. 2018. gada 9. oktobrī Iestādei atjaunināta novērtējuma ziņojuma projekta veidā tika iesniegts ziņotājas dalībvalsts sagatavotais papildu informācijas novērtējums.

                     (5)

                     2019. gada 4. janvārī Iestāde pieteikuma iesniedzējam, dalībvalstīm un Komisijai paziņoja savu secinājumu (2) par to, vai ir sagaidāms, ka darbīgā viela lavandulilsenecioāts atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Savu secinājumu Iestāde publiskoja.

                     (6)

                     2019. gada 22. oktobrī Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojumu par lavandulilsenecioātu un 2020. gada 23. martā – projektu regulai par lavandulilsenecioāta apstiprināšanu.

                     (7)

                     Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja par pārskata ziņojumu iesniegt komentārus.

                     (8)

                     Par vismaz viena šo darbīgo vielu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīviem lietojumiem un, konkrētāk, par lietojumiem, kas tika pārbaudīti un detalizēti ziņojumā, ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti.

                     (9)

                     Komisija arī uzskata, ka lavandulilsenecioāts ir darbīgā viela ar zemu kaitīguma pakāpi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. pantam. Lavandulilsenecioāts nav bažas izraisoša viela un atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 5.1.3. punkta nosacījumiem.

                     (10)

                     Tāpēc ir lietderīgi lavandulilsenecioātu apstiprināt par vielu ar zemu kaitīguma pakāpi.

                     (11)

                     Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un pašreizējo zinātnes un tehnikas atziņas gaismā apstiprinājums tomēr jāparedz ar zināmiem nosacījumiem.

                     (12)

                     Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu būtu attiecīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (3).

                     (13)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Darbīgās vielas apstiprināšana
            I pielikumā specificēto darbīgo vielu lavandulilsenecioātu apstiprina ar minētajā pielikumā noteiktajiem nosacījumiem.

            2. pants
            Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
            Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 13. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

            (2)  EFSA Journal 2020;18(3):5588.

            (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

            I PIELIKUMS

                        Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                           IUPAC nosaukums

                        Tīrība  (1)

                        Apstiprināšanas datums

                        Apstiprinājuma termiņa beigas

                        Īpaši noteikumi

                        Lavandulilsenecioāts

                           CAS Nr.: 23960-07-8

                           CIPAC Nr.: n.a.

                        (RS)-5-metil-2-(prop-1-ēn-2-il)heks-4-ēn-1-il-3-metilbut-2-enoāts

                        ≥ 894 g/kg

                        2020. gada 3. jūnijs

                        2035. gada 3. jūnijs

                        Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par lavandulilsenecioātu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                        Dalībvalsts jebkādu tāda lietošanas veida paplašināšanu, kas nav pasīvie izsmidzinātāji, novērtē, lai noteiktu, vai ierosinātie lietošanas veida paplašinājumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta prasībām un Komisijas Regulā (ES) Nr. 546/2011  (2) noteiktajiem vienotajiem principiem.

               (1)  Detalizēta papildinformācija par pamatvielas identitāti un tās specifikācija ir norādītas pārskata ziņojumā.

               (2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 546/2011 (2011. gada 10. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai (OV L 155, 11.6.2011., 127. lpp.).

            II PIELIKUMS
            Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma D daļā pievieno šādu ierakstu:

                           “19

                           Lavandulilsenecioāts

                              CAS Nr.: 23960-07-8

                              CIPAC Nr.: n.a.

                           (RS)-5-metil-2-(prop-1-ēn-2-il)heks-4-ēn-1-il-3-metilbut-2-enoāts

                           ≥ 894 g/kg

                           [PB lūgts ievietot šīs regulas spēkā stāšanās datumu.]

                           [PB lūgts ievietot datumu – 15 gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma.]

                           Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par lavandulilsenecioātu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                           Dalībvalsts jebkādu lietošanas veida paplašinājumu, kas nav pasīvie izsmidzinātāji, novērtē, lai noteiktu, vai ierosinātie lietošanas veida paplašinājumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta prasībām un Komisijas Regulā (ES) Nr. 546/2011 (*1) noteiktajiem vienotajiem principiem.

               (*1)  Komisijas Regula (ES) Nr. 546/2011 (2011. gada 10. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai (OV L 155, 11.6.2011., 127. lpp.).”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/653 (2020. gada 14. maijs), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas karvona CAS numuru labo Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 un (ES) 2019/706 (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  15.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 152/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/653
         (2020. gada 14. maijs),
         ar ko attiecībā uz darbīgās vielas karvona CAS numuru labo Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 un (ES) 2019/706
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/706 (2) tika atjaunots darbīgās vielas karvona apstiprinājums, un minētā viela tika iekļauta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikumā.

                     (2)

                     Pēc tam, kad Īstenošanas regula (ES) 2019/706 bija stājusies spēkā, tika konstatēts, ka Īstenošanas regulas (ES) 2019/706 pielikumos ir kļūdaini norādīts darbīgajai vielai karvonam izmantotais CAS numurs (Chemical Abstracts Number of the American Chemical Society).

                     (3)

                        CAS numurs ir unikāls ķīmiskās vielas identifikators, kuru izmanto arī darbīgajai vielai, ko satur augu aizsardzības līdzekļi, šo numuru izmanto par atsauci ķīmisko vielu tirdzniecībā un reglamentēšanā visā pasaulē, ne tikai attiecībā uz pesticīdiem. Ailē “Parastais nosaukums, identifikācijas numuri” kļūdaini norādīts “karvons 244-16-8”. Šī specifikācija būtu jāaizstāj ar “karvons 2244-16-8”.

                     (4)

                     Darbīgajai vielai karvonam ir piešķirti vairāki CAS numuri. Tomēr tikai viens CAS numurs ir apstiprināts karvona lietošanai par augu aizsardzības līdzekli. CAS numuri, kas minēti Savienības īstenošanas aktos, ar kuriem tiek atļautas darbīgās vielas, ir pārņemti starptautiskās datubāzēs, un atsauces tiek izmantotas, lai pēc tam atļautu augu aizsardzības līdzekļus dalībvalstīs un ārpus Savienības. CAS numurs 244-16-8 neatbilst nevienai esošai reģistrētai ķīmiskajai vielai, tāpēc darbīgo vielu nav iespējams pienācīgi identificēt, veicot augu aizsardzības līdzekļu apstiprināšanu. Ķīmisko vielu pārvaldībā un tirdzniecībā var rasties neskaidrības par vielas identitāti, tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2019/706 pielikumos un secīgi arī Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011 norādītais CAS numurs ir jālabo.

                     (5)

                     Skaidrības labad ir lietderīgi aizstāt Īstenošanas regulas (ES) 2019/706 I pielikumu un attiecīgo ierakstu Nr. 135 Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā.

                     (6)

                     Lai panāktu skaidrību un juridisko noteiktību uzņēmējiem un izpildiestādēm, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

                     (7)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Labojums Īstenošanas regulā (ES) 2019/706
            Īstenošanas regulas (ES) 2019/706 I pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

            2. pants
            Labojums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
            Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 14. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

            (2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/706 (2019. gada 7. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū atjauno darbīgās vielas karvona apstiprinājumu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 120, 8.5.2019., 11. lpp.).

            (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

            I PIELIKUMS
            Īstenošanas regulas (ES) 2019/706 I pielikumu aizstāj ar šādu:

                           “Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                              IUPAC nosaukums

                           Tīrība  (1)

                           Apstiprinājuma datums

                           Apstiprinājuma beigu datums

                           Īpaši noteikumi

                           karvons
                           2244-16-8 (d-karvons = S-karvons = (+)-karvons)
                           Karvons: 602
                           d-karvons: nav piešķirts

                           (S)-5-izopropenil-2-metilcikloheks-2-ēn-1-ons
                           vai
                           (S)-p-menta-6,8-diēn-2-ons

                           923 g/kg d-karvons

                           2019. gada 1. augusts

                           2034. gada 31. jūlijs

                           Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojuma par karvonu secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                           Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                                       —

                                       operatoru aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos būtu noteikts, ka jāizmanto attiecīgi individuālās aizsardzības līdzekļi.

                                 Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus. Jo īpaši būtu jāņem vērā laikposms, kas jānogaida, pirms ieiet glabāšanas telpās pēc karvonu saturošu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas.
                           Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei iesniedz šādu apstiprinošu informāciju:

                                       —

                                       informāciju par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos atrodamo atlieku īpašībām, ja no virszemes ūdeņiem iegūst dzeramo ūdeni.

                                 Pieteikuma iesniedzējs minēto informāciju iesniedz divu gadu laikā no dienas, kad Komisija ir publicējusi vadlīnijas par to, kā izvērtēt ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos atrodamo atlieku īpašībām.

               (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta atjaunošanas ziņojumā.”

            II PIELIKUMS
            Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā ierakstu Nr. 135 par karvonu aizstāj ar šādu ierakstu:

                           Numurs

                           Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                              IUPAC nosaukums

                           Tīrība (1)

                           Apstiprinājuma datums

                           Apstiprinājuma termiņa beigas

                           Īpaši noteikumi

                           “135

                           karvons
                           2244-16-8 (d-karvons = S-karvons = (+)-karvons)
                           Karvons: 602
                           d-karvons: nav piešķirts

                           (S)-5-izopropenil-2-metilcikloheks-2-ēn-1-ons
                           vai
                           (S)-p-menta-6,8-diēn-2-ons

                           923 g/kg d-karvons

                           2019. gada 1. augusts

                           2034. gada 31. jūlijs

                           Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojuma par karvonu secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                           Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                                       —

                                       operatoru aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos būtu noteikts, ka jāizmanto attiecīgi individuālās aizsardzības līdzekļi.

                                 Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus. Jo īpaši būtu jāņem vērā laikposms, kas jānogaida, pirms ieiet glabāšanas telpās pēc karvonu saturošu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas.
                           Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei iesniedz šādu apstiprinošu informāciju:

                                       —

                                       informāciju par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos atrodamo atlieku īpašībām, ja no virszemes ūdeņiem iegūst dzeramo ūdeni.

                                 Pieteikuma iesniedzējs minēto informāciju iesniedz divu gadu laikā no dienas, kad Komisija ir publicējusi vadlīnijas par to, kā izvērtēt ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos atrodamo atlieku īpašībām.”

               (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta atjaunošanas ziņojumā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/658 (2020. gada 15. maijs), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 19. panta 4. punktu, groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/309, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam

text:
                  18.5.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 155/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/658
         (2020. gada 15. maijs),
         ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 19. panta 4. punktu, groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/309, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/309 (2) (“sākotnējā regula”) Komisija uzlika galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (“spēkā esošie pasākumi”). Maksājumi bija robežās no 6,9 % līdz 9,5 %.

                     (2)

                     Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas attiecībā uz visu ražotāju eksportētāju subsidēšanu Komisija 2018. gada 4. jūnijā nolēma saglabāt sākotnēji noteiktos pasākumus (Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/823 (3)). Tā konstatēja, ka grozījumi Turcijas tiesību aktos par subsīdijām foreļu ražotājiem, uz kuriem attiecās pārskatīšana, neattaisno visiem Turcijas foreļu ražotājiem noteikto kompensācijas maksājumu pārskatīšanu. Tomēr tika novērots, ka tiesību aktu grozījumu ietekme atšķīrās atsevišķu uzņēmumu līmenī un bija atkarīga no katra uzņēmuma konkrētās situācijas (4).

               1.2.   Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu

                     (3)

                     2018. gada 5. jūnijā viens no Turcijas ražotājiem eksportētājiem BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ, kas ietilpst Kiliç Group (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, kura attiektos tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā attiecas uz šo uzņēmumu.

                     (4)

                     Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz šo uzņēmumu Turcijā ir mainījušies tie subsidēšanas apstākļi, uz kuriem bija balstīti spēkā esošie pasākumi, un ka izmaiņas attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir ilglaicīgas.

               1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

                     (5)

                     Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2019. gada 22. maijā ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 19. panta 1. punktam, kura attiecas vienīgi uz subsidēšanu, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju.

               1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

                     (6)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) attiecās uz laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim.

               1.5.   Ieinteresētās personas

                     (7)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt tā konkrēti informēja pieprasījuma iesniedzēju, Savienības ražošanas nozari (ražotāju asociāciju) un Turcijas iestādes par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu.

                     (8)

                     Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

                     (9)

                     Ar iesniegumu klajā nāca Dānijas Akvakultūras asociācija (ražotāju asociācija, kas pārstāvēja sūdzības iesniedzēju sākotnējā izmeklēšanā) (“DAO”). Tā uzskatīja, ka Turcijas iestāžu veiktos tiesiskā regulējuma grozījumus nevar uzskatīt par ilglaicīgiem un ka foreļu ražotājiem, tostarp pieprasījuma iesniedzējam, piešķirto subsīdiju apjoms joprojām ir liels. Tā arī uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzējs nevar pieprasīt Komisijai pārskatīt tā subsīdijas likmi, pamatojoties tikai uz Turcijas liras vērtības samazināšanos, un ka Komisijai būtu jāņem vērā citas foreļu ražotājiem paredzētas subsīdiju shēmas, ko pieprasījuma iesniedzējs varētu izmantot. DAO uzskatīja, ka Komisijai būtu jāņem vērā arī citi faktori, piemēram, tas, ka Turcijas izcelsmes importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības cenām.

                     (10)

                     Komisija atgādināja, ka starpposma pārskatīšanas pieprasījums nebija balstīts tikai uz Turcijas liras vērtības samazināšanos, kā to apgalvoja DAO. Drīzāk pārskatīšanas pieprasījuma galvenais iemesls bija apgalvojums, ka pēc tiesību aktu grozījumiem Turcijā 2016. gadā subsidēšanas līmenis attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju samazinājās. Otrkārt, tā arī norādīja, ka pārskatīšana attiecās tikai uz subsidēšanas līmeņa novērtējumu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. Šī pārskatīšana neattiecās uz cenu starpības līmeni (kas saistīts ar Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novērtējumu). Attiecīgi Komisija turpmāk 30.–57. apsvērumā izvērtēja subsidēšanas līmeni attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, kā arī izmaiņu ilglaicīgo raksturu.

                     (11)

                     Pēc informācijas izpaušanas un papildu informācijas izpaušanas DAO atkārtoti pauda viedokli, ka valūtas svārstības nevar uzskatīt par ilglaicīgām izmaiņām un ka Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā to, cik lielā mērā vērtības samazinājums veicināja subsidēšanas līmeņa attīstību.

                     (12)

                     Komisija piekrita, ka Turcijas valūtas maiņas kurss ir svārstījies kopš sākotnējās izmeklēšanas un ka valūtas maiņas kursa svārstības kā tādas nevar uzskatīt par ilglaicīgām izmaiņām. Tomēr tā nepiekrita DAO, ka tai būtu vajadzējis sākotnējās izmeklēšanas valūtas kursu uzskatīt par “atskaites vērtību”, kuru ņemt vērā, lai novērtētu kursa svārstību ietekmi uz subsidēšanas apjoma aprēķinu. Lai gan valūtas kursa svārstības neizbēgami ietekmē pieprasījuma iesniedzēja jaunās subsīdijas aprēķinu, pārrēķina iemesls ir 2016. gada tiesību aktu grozījumu ietekme uz pieprasījuma iesniedzēju. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

               1.6.   Anketa un pārbaudes apmeklējums

                     (13)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu to, kā pieprasījuma iesniedzēju ietekmē juridiskie grozījumi tiešo subsīdiju shēmas īstenošanā.

                     (14)

                     Komisija nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam (tostarp saistītajiem uzņēmumiem) un Turcijas iestādēm. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visām minētajām personām. Komisija pārbaudīja atbildēs uz anketas jautājumiem sniegto informāciju pieprasījuma iesniedzēja telpās.

               1.7.   Informācijas izpaušana

                     (15)

                     Komisija 2020. gada 27. februārī informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā gatavojas ierosināt grozīt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamo maksājuma likmi. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes līdz 2020. gada 12. martam un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Komisija izvērtēja ieinteresēto personu piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Pēc informācijas izpaušanas Komisija 2020. gada 12. martā rīkoja pieprasījuma iesniedzēja uzklausīšanu.

                     (16)

                     Izvērtējusi piezīmes, ko personas iesniedza pēc informācijas izpaušanas, Komisija 2020. gada 3. aprīlī izpauda papildu informāciju. Tā informēja visas ieinteresētās personas par nodomu grozīt sākotnējā vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā pieprasījuma iesniedzējam ierosināto maksājuma likmi. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par jaunajiem iesniegtajiem faktiem un apsvērumiem līdz 2020. gada 8. aprīlim un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Komisija izvērtēja jaunās ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā.

               2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

         2.1.   Pārskatāmais ražojums

                     (17)

                     Pārskatāmais ražojums ir šādas varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):

                                 —

                                 dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

                                 —

                                 svaigas, dzesinātas, saldētas un/vai kūpinātas,

                                 —

                                 veselas (ar galvu), ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

                                 —

                                 bez galvas, ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai

                                 —

                                 to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,
                                 ar izcelsmi Turcijā, patlaban klasificētas ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (TARIC kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011) (“pārskatāmais ražojums”).

                     (18)

                     Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Komisija secināja, ka Savienībā ražotie ražojumi un Turcijā ražotie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

               3.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

         3.1.   Sākotnējā izmeklēšana

                     (19)

                     Subsīdijas foreļu ražošanai Turcijā tiek reglamentētas ar dekrētu, ko Turcijas valdība pieņem katru gadu. Dekrēts paredz akvakultūras ražošanai Turcijā piemērojamos pamatnosacījumus un subsīdiju apjomus. Procedūras un principi attiecībā uz dekrēta īstenošanu pēc tam tiek noteikti paziņojumos, kurus katru gadu izdod Pārtikas, lauksaimniecības un lopkopības ministrija.

                     (20)

                     Sākotnējā izmeklēšanā subsīdijas tika piešķirtas, pamatojoties uz 2013. gada 7. marta Dekrētu Nr. 2013/4463 par lauksaimniecības subsīdijām 2013. gadā, kas 2013. gada 8. aprīlī publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 28612 (“2013. gada dekrēts”). Dekrēts attiecas uz 2013. gadā ražotajām forelēm.

                     (21)

                     Saskaņā ar dekrētu subsīdijas tika piešķirtas visiem foreļu ražotājiem, kuriem bija derīga ražošanas licence, kas attiecas uz zivjaudzētavas vienību. Ražošanas licence varēja attiekties uz ražošanu jūrā, ūdenstilpnēs aiz dambja vai ražošanu, kas atrodas iekšzemē. Foreļu ražotājam varēja būt vairākas ražošanas licences (zivjaudzētavas vienības), kas atrodas vienā un tajā pašā ūdenstilpnē aiz dambja vai vienā un tajā pašā apgabalā jūrā.

                     (22)

                     Par katru šo licenci bija tiesības saņemt subsīdijas ražošanai līdz šādām robežvērtībām: 0,65 Turcijas liras (“TL”) par kilogramu foreļu, nepārsniedzot ražošanas apjomu 250 tonnas gadā; par ražošanas apjomu no 251 līdz 500 tonnām foreļu ražotāji saņēma pusi no šīs summas (0,325 TL/kg). Subsīdijas netika piešķirtas par ražošanas apjomu, kas pārsniedz 500 tonnas.

                     (23)

                     Sākotnējās izmeklēšanas periodā pieprasījuma iesniedzējam bija 13 zivjaudzētavas vienības (“audzētavas”) (tas atbilst 13 licencēm). Tas saņēma subsīdijas par 11 zivjaudzētavas vienībām.

               3.2.   Konstatējumi Īstenošanas regulā (ES) 2018/823

                     (24)

                     Īstenošanas regulā (ES) 2018/823 Komisija novērtēja 2016. gada grozījumus tiesību aktos un to ietekmi uz foreļu ražotāju kopējo subsidēšanas līmeni Turcijā.

                     (25)

                     Tā konstatēja, ka 2016. gadā subsīdijas foreļu ražotājiem tika piešķirtas, pamatojoties uz Dekrētu Nr. 2016/8791 (6) par 2016. gadā sniedzamo atbalstu lauksaimniecībai (“2016. gada dekrēts”). Turklāt paziņojumā Nr. 2016/33 (7) par akvakultūras atbalstu tika precizēti piešķiramo subsīdiju nosacījumi.

                     (26)

                     Lai gan subsidēšanas apjoms TL/kg izteiksmē saglabājās 2013. gada līmenī, jauns 4.16. pants 2016. gada dekrētā izslēdza no subsidēšanas audzētavas ar licencēm, “kas atrodas vienā un tajā pašā potenciālajā ministrijas noteiktajā apgabalā, vienā un tajā pašā ūdenstilpnē aiz dambja vai reģionalizētajā ūdenstilpnē aiz dambja, kura atrodas tai pašā zonā”.

                     (27)

                     Saskaņā ar minēto pantu un pretēji stāvoklim sākotnējā izmeklēšanā, ja ražotājam bija vairāk nekā viena ražošanas licence (vai “zivjaudzētavas vienība”) vienā un tajā pašā potenciālajā ministrijas noteiktajā jūras zonā, vienā un tajā pašā ūdenstilpnē (aiz dambja) vai vienās un tajās pašās ūdenstilpnēs, kas atrodas vienos un tajos pašos reģionos un pieder vienai un tai pašai personai vai vienam un tam pašam uzņēmumam, minētās licences vai zivjaudzētavas vienības tika uzskatītas par vienu licenci vai vienību, kura pieder šim uzņēmumam, un tiešo subsīdiju bija jāizmaksā saskaņā ar minēto interpretāciju.

                     (28)

                     Tomēr Komisija secināja, ka šis ierobežojums būtiski neietekmēja kopējo nodrošinātās subsidēšanas līmeni ievērojamai daļai foreļu ražotāju visā Turcijā. Turklāt, tā kā Turcijas valdība, pamatojoties uz budžeta prognozi turpmākajiem gadiem, bija ieviesusi jaunas subsīdijas, Komisija secināja, ka subsīdiju samazinājums kopumā var būt tikai īslaicīgs un to nevar uzskatīt par ilglaicīgām izmaiņām.

                     (29)

                     Tajā pašā laikā Komisija konstatēja, ka ietekme atšķīrās atsevišķu uzņēmumu līmenī atkarībā no konkrētās situācijas saistībā ar katra uzņēmuma ražošanu. Ar foreļu ražošanu Turcijā galvenokārt nodarbojas ģimenes uzņēmumi, un tā ir sadrumstalota nozare, ko galvenokārt veido mazie un vidējie uzņēmumi. Ja šiem mazajiem uzņēmumiem bija viena vai nedaudzas audzētavas vienā un tajā pašā apgabalā, licenču skaits, par kurām tie varēja saņemt subsīdijas, palika nemainīgs. Tomēr no 2016. gada uzņēmumi, kuriem bija vairāk nekā viena licence vienā un tajā pašā reģionā vai zonā saskaņā ar veco sistēmu, varēja saņemt tiešās subsīdijas tikai par vienu no tām. Tāpēc, lai gan lielāko daļu (mazo) uzņēmumu 2016. gada reforma skāra tikai daļēji vai nemaz, tādus uzņēmumus vai uzņēmumu grupas kā pieprasījuma iesniedzēju grozījumi varēja ietekmēt būtiskāk.

               3.3.   Tiesību aktu grozījumu ietekme uz pieprasījuma iesniedzēju, un citas subsīdijas, ko pieprasījuma iesniedzējs saņēma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”)

         3.3.1.   Tiešās subsīdijas pieprasījuma iesniedzējam

                     (30)

                     2018. gadā subsīdijas foreļu ražotājiem tika piešķirtas, pamatojoties uz Dekrētu Nr. 2018/11460 (8) par 2018. gadā sniedzamo atbalstu lauksaimniecībai (“2018. gada dekrēts”). Turklāt paziņojumā Nr. 2018/24 (9) par akvakultūras atbalstu tika precizēti piešķiramo subsīdiju nosacījumi. Kā apstiprināts sākotnējā izmeklēšanā, šie pasākumi ir kompensējamas subsīdijas (sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1195/2014 (10) 61. un 62. apsvērumu). Komisija pārskatīja pieprasījuma iesniedzējam PIP laikā piešķirto subsidēšanas apjomu.

                     (31)

                     PIP laikā (2018. gadā) pieprasījuma iesniedzējam bija 11 zivjaudzētavas vienības. Audzētavas atradās 3 dažādos reģionos. Pirms tiesību aktu grozīšanas pieteikuma iesniedzējs būtu tiesīgs saņemt subsīdijas par visām savām 11 audzētavām (sk. 22. apsvērumu). Tomēr, ņemot vērā 2016. gadā veiktos grozījumus tiesību aktos un ievērojot PIP laikā spēkā esošos tiesību aktus, tam bija tiesības saņemt subsīdijas par pārskatāmo ražojumu tikai par vienu audzētavu katrā reģionā.

                     (32)

                     Tādējādi PIP laikā pieprasījuma iesniedzējs saņēma subsīdijas tikai par 2 no savām 11 audzētavām (11), nepārsniedzot turpmāk 2018. gada dekrētā minētās robežas (salīdzinājumā ar 11 audzētavām, par ko tas būtu tiesīgs saņemt subsīdijas saskaņā ar tiesību aktiem, kuri bija spēkā pirms 2016. gada).

                     (33)

                     PIP laikā subsīdiju apjoms bija šāds: ražošanas apjomam līdz 250 tonnām subsīdija tika noteikta 0,75 TL/kg; no 250 līdz 500 tonnām subsīdija tika noteikta 0,375 TL/kg apmērā, bet subsīdijas netika piešķirtas par ražošanu, kas pārsniedz 500 tonnas (12).

                     (34)

                     Ievērojot to pašu metodi, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā, par paša audzētajām zivīm kopējais ieguvums pieprasījuma iesniedzējam bija vidējais tiešās subsīdijas apjoms, ko tas saņēma PIP laikā. Attiecībā uz iegādātajām zivīm ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz kopējām subsīdijām, ko piešķīrušas Turcijas iestādes, un dalīts ar kopējo foreļu ražošanas apjomu Turcijā. Aprēķinot ieguvumu, ad valorem subsīdijas likme bija 1,44 %.

                     (35)

                     Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka atbalsta shēma “labai audzēšanas praksei” tika izbeigta 2019. gadā un ka tādējādi Komisijai tā nebūtu jāņem vērā, aprēķinot netiešo subsīdiju. Pieprasījuma iesniedzējs arī norādīja, ka pārvaldības maksa, kas jāatskaita no subsīdijas apjoma, bija nevis 0,2 %, bet gan 2 %.

                     (36)

                     Komisija pieņēma šos divus apgalvojumus un attiecīgi pārrēķināja subsīdijas likmes. Aprēķinot ieguvumu, jaunā ad valorem subsīdijas likme bija 1,42 %.

                     (37)

                     Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka Komisijai esot bijis jāņem vērā tas, ka 2019. gadā mainījās attiecināmības kritēriji. Saskaņā ar jaunajiem nosacījumiem audzētājs var saņemt 0,75 TL/kg par ne vairāk kā 350 tonnām produkcijas. Tādējādi salīdzinājumā ar 2018. gadu maksimālais ieguvums par vienu zivju licenci samazinājās. Komisija uzskatīja, ka aprēķinu pamatā jābūt tikai pārbaudītiem datiem par PIP. Tādēļ tā šo apgalvojumu noraidīja.

                     (38)

                     Pēc informācijas izpaušanas DAO atsaucās arī uz jaunajiem attiecināmības nosacījumiem tiešo subsīdiju saņemšanai 2019. gadā. Saskaņā ar DAO datiem 2019. gadā audzētājs, kas saražoja no 250 līdz 350 tonnām, varēja saņemt vairāk subsīdiju nekā 2018. gadā. Tādējādi DAO lūdza Komisiju noteikt, vai 2019. gadā pieprasījuma iesniedzējs varēja iegādāties zivis no šiem audzētājiem un tādējādi netieši saņemt vairāk subsīdiju nekā 2018. gadā.

                     (39)

                     Komisija vispirms atgādināja, ka 2019. gadā maksimālais subsīdijas apjoms par vienu zivjaudzēšanas licenci samazinājās (sk. 37. apsvērumu). Tāpēc audzētāji, kas saražo vairāk nekā 350 tonnas foreļu, saņēma mazāk subsīdiju par vienu zivjaudzēšanas licenci. Ja pieprasījuma iesniedzējs būtu iegādājies zivis no šiem audzētājiem, tas tādējādi būtu saņēmis mazāk subsīdiju nekā 2018. gadā. Otrkārt, tāpat kā PIP netiešo subsīdiju aprēķins bija jābalsta uz vidējo subsīdiju par tonnu iepirktu zivju. Šāds vidējais rādītājs nevarēja atspoguļot katra tā atsevišķā audzētāja situāciju, no kura pieprasījuma iesniedzējs iegādājās zivis. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

               3.3.2.   Atbalsts foreļu audzēšanai inkubatorijos, kas aizsargāti no slimībām

                     (40)

                     Turcijas iestādes 2018. gadā ieviesa jaunu atbalsta shēmu foreļu audzēšanai inkubatorijos, kas aizsargāti no slimībām. Sākotnējā izmeklēšanā šī jaunā shēma netika apskatīta. Atbalsta nosacījumi un summas tika precizētas 2018. gada dekrētā un paziņojumā Nr. 2018/24 (sk. 30. apsvērumu).

                     (41)

                     Ja uzņēmums vadīja foreļu audzētavu, kura atbilst konkrētiem drošības kritērijiem, tas varēja saņemt subsīdiju 60 TL/gab., bet kopumā ne vairāk kā 10 000/gab. (maksimālais saņemamais subsīdijas apjoms bija 600 000 TL gadā).

                     (42)

                     Komisija uzskatīja, ka atbalsts (tiešas dotācijas veidā) ir subsīdijas foreļu ražošanai, kuras ir līdzīgas tiešajām subsīdijām, proti, finansiāls ieguldījums, kas piešķir ieguvumu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un 3. panta 2. punktu. Tā kā atbalsts tika piešķirts foreļu ražotājiem, Komisija secināja, ka shēma ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Ieguvums bija tiešas dotācijas foreļu ražotājiem, kuri izpilda attiecināmības kritērijus.

                     (43)

                     Tādējādi tā secināja, ka atbalstu var uzskatīt par kompensējamu subsīdiju.

                     (44)

                     Pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmuma ražošanas vadītājs minēja, ka uzņēmums ir veicis ieguldījumus un veiks turpmākus ieguldījumus iekārtās, lai turpmākajos gados iegūtu tiesības uz subsīdiju. Tomēr uzņēmuma izpilddirektors un juridiskie pārstāvji atspēkoja šo informāciju, apgalvojot, ka šāds lēmums ir jāapstiprina valdes locekļiem un jebkurā gadījumā nav paredzēts.

                     (45)

                     Ņemot vērā ražošanas vadītāja skaidro un nepārprotamo informāciju par iepriekš veiktajiem ieguldījumu pasākumiem un uzņēmuma pārstāvju pretrunīgos paziņojumus pārbaudes apmeklējuma laikā, Komisija uzskatīja par iespējamu, ka uzņēmums nākotnē varētu gūt labumu no shēmas, un aprēķināja maksimālo ieguvumu, kurš izteikts kā ad valorem subsīdijas likme 0,72 % apmērā. Tā paziņoja personām par savu nodomu vispārējā informācijas izpaušanas dokumentā.

                     (46)

                     Pēc informācijas izpaušanas Turcijas iestādes un pieprasījuma iesniedzējs iebilda pret informācijas izpaušanas dokumentā pausto Komisijas nodomu kompensēt shēmu. Tika apgalvots, ka pieprasījuma iesniedzējs nekvalificējās shēmai un nebija iesniedzis pieteikumu valdībai attiecībā uz šo shēmu. Valdība ne 2018., ne 2019. gadā saskaņā ar shēmu arī neveica nekādus maksājumus pieprasījuma iesniedzējam. Turcijas valdība tāpat norādīja, ka shēmas ilgums jebkurā gadījumā nepārsniedz trīs gadus.

                     (47)

                     Pieprasījuma iesniedzējs 2020. gada 23. martā arī iesniedza oficiālu vēstuli, lai atspēkotu Komisijas šaubas par to, vai tas nākotnē varētu saņemt ieguvumu no kādas subsīdijas saskaņā ar šo shēmu. Pieprasījuma iesniedzējs apņēmās neveikt nekādus ieguldījumus līdz 2025. gadam, lai atbilstu shēmas attiecināmības kritērijiem. Turklāt, ja ieguldījums tiks veikts 2025. gadā vai pēc tam, neviens Kiliç Group saistītais uzņēmums neiesniegs pieteikumu šai shēmai.

                     (48)

                     Pēc tam, kad pieprasījuma iesniedzējs bija iesniedzis vēstuli, DAO apgalvoja, ka šī vēstule ir pašsaprotams pierādījums, kas Komisijai nebūtu jāņem vērā. Tā arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav uzņēmies nekādas saistības attiecībā uz citām subsīdiju shēmām.

                     (49)

                     Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem, Komisija atkārtoti novērtēja, vai ir iespējams, ka pieprasījuma iesniedzējs nākotnē saņems ieguvumu saskaņā ar šo shēmu. Tā ņēma vērā valdības piezīmes, ka pieprasījuma iesniedzējs nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šo shēmu un PIP vai 2019. gadā nav iesniedzis nevienu pieteikumu. Turklāt tā ņēma vērā uzņēmuma 2020. gada 23. marta vēstuli, ka tas necentīsies iegūt tiesības pretendēt uz atbalstu vismaz līdz 2025. gadam. Attiecībā uz DAO argumentu, ka vēstule bija pašsaprotams pierādījums, kas tika saņemts tikai pēc informācijas izpaušanas, Komisija uzskatīja, ka vēstule tika iesniegta ar informācijas izpaušanu, t. i., savlaicīgi, īstenojot pieprasījuma iesniedzēja tiesības, un tādējādi tās būtību nevar neņemt vērā. Turklāt Komisijai ir pienākums rūpīgi izvērtēt visas saņemtās piezīmes, pretējā gadījumā tiktu apdraudēts informācijas izpaušanas mērķis. Vēstule ir pieprasījuma iesniedzēja stingra apņemšanās un attiecas uz novērtējumu par varbūtību saņemt kompensējošu ieguvumu saskaņā ar šo shēmu nākotnē. Tāpēc tam, ka vēstulē nav minētas citas subsīdiju shēmas, nav nozīmes. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija nolēma šo shēmu nekompensēt.

                     (50)

                     Pēc papildu informācijas izpaušanas DAO atkārtoja, ka Komisijai ir pienākums ņemt vērā faktorus, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda, un ka Komisijai būtu bijis jāapstiprina savs sākotnējais novērtējums, iekļaujot atbalstu aprēķinā. DAO īpaši iebilda pret Komisijas lēmumu uzskatīt pieprasījuma iesniedzēja vēstuli par uzticamu pierādījumu. DAO apgalvoja, ka valdes lēmums nav saistošs un to var mainīt jebkurā laikā. DAO uzskatīja, ka tādējādi ir pārkāpts tiesību pamatprincips, saskaņā ar kuru uzņēmumam nav atļauts radīt pierādījumus par labu pašam, pretēji informācijai, kas iegūta iepriekš veikta ieguldījumu pasākuma pārbaudes apmeklējumā.

                     (51)

                     Komisija uzskatīja, ka lēmums nekompensēt shēmu nebija balstīts tikai uz pieprasījuma iesniedzēja saistību vēstuli, bet arī uz citiem faktiskiem pierādījumiem, piemēram, valdības sniegto informāciju, ka pieprasījuma iesniedzējs nepieteicās atbalsta saņemšanai un nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šo shēmu. Komisija atkārtoja, ka tai ir pienākums izvērtēt visu informāciju un pierādījumus, kas saņemti pēc informācijas izpaušanas, un šajā kontekstā fakts, ka pieprasījuma iesniedzējs uzņēmās saistības konkrētajā nolūkā, nebija izšķirošs, izvērtējot iespējamību, ka pieprasījuma iesniedzējs nākotnē gūs labumu no shēmas. Tā arī atgādināja – nav apstrīdēts tas, ka pieprasījuma iesniedzējs netika veicis visus nepieciešamos ieguldījumus, lai varētu pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo shēmu. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

                     (52)

                     Visbeidzot, tā kā jautājums par atbalsta par foreļu audzēšanu inkubatorijos, kas aizsargāti no slimībām, kompensēšanu ir kļuvis nebūtisks, Komisija neiztirzāja DAO piezīmes par turpmāku ieguvumu no šīs shēmas pareizu aprēķināšanu.

               3.3.3.   Subsidēti aizdevumi

                     (53)

                     PIP laikā pieprasījuma iesniedzējs saņēma sešus preferenciālus aizdevumus apgrozāmā kapitāla finansēšanai. Aizdevumus piešķīra Turcijas Republikas Lauksaimniecības banka (Türkiye Cumhurriyetti Ziraat bankasi jeb “Ziraat Bankasi”) konkrēti saistībā ar lauksaimniecisko ražošanu un Türk Eximbank (13) saistībā ar eksporta darbībām. Atbilstīgi sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem (14) un tā kā netika sniegti pierādījumi, ka situācija būtu mainījusies, Komisija konstatēja, ka abas bankas īsteno valsts politiku un ir publiskas iestādes pamatregulas nozīmē.

                     (54)

                     Attiecīgais juridiskais pamats bija Dekrēts Nr. 2018/11188 (Ziraat Bank ieguldījums ar zemu procentu likmi un darbības aizdevums lauksaimnieciskai ražošanai) un Türk Eximbank pārdiskontēšanas programma (15).

                     (55)

                     Pieteikuma iesniedzēja ieguvums bija zemākas procentu likmes nekā tās, kas parasti pieejamas tirgū. Komisija attiecināja ieguvumu, kas saistīts ar pārdiskontēšanas programmu, uz eksporta pārdošanu, savukārt pārējie subsidētie aizdevumi visai grupas ražošanai tika attiecināti uz kopējo pārdošanas apjomu. Kopējais ieguvums no šiem sešiem aizdevumiem bija ad valorem subsīdijas likme 0,15 % apmērā.

                     (56)

                     Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka par vienu no apstrīdētajiem aizdevumiem tam bija jāmaksā komisijas maksa, kamēr standarta aizdevums bija bez komisijas maksas. Tas norādīja, ka Komisijai ieguvums bija attiecīgi jāsamazina. Komisija konstatēja, ka, lai salīdzinājums būtu taisnīgs, attiecībā uz faktisko aizdevumu un standarta aizdevumu bija jāveic tikai procentu likmju salīdzinājums, neņemot vērā nekādas citas banku izmaksas. Tādēļ Komisija apgalvojumu noraidīja.

                     (57)

                     Turklāt pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka Komisija izmantojusi vienu un to pašu standartu, lai noteiktu ieguvumu diviem no kompensētajiem aizdevumiem, kas piešķirti dažādos periodos. Turklāt tas apgalvoja, ka procentu likme vienam no apstrīdētajiem aizdevumiem tika noteikta reizi mēnesī (nevis reizi gadā) un līdz ar to pieprasījuma iesniedzēja procentu likme tika noteikta atbilstoši tirgus likmei. Komisija pieņēma abus apgalvojumus. Rezultātā šiem aizdevumiem tika noteikta jauna ad valorem subsīdijas likme 0,13 % apmērā.

               3.4.   Jaunas kompensācijas likmes pieprasījuma iesniedzējam

                     (58)

                     Kopējais pieprasījuma iesniedzēja ieguvums bija ad valorem subsīdijas likme 1,55 % apmērā.

                                 Tieša subsīdija

                                 1,42 %

                                 Subsidēti aizdevumi

                                 0,13 %

                                    Kopā

                                    1,55 %

                     (59)

                     Iepriekš minētie secinājumi attiecas uz pieprasījuma iesniedzēja konkrēto situāciju un tādējādi neietekmē sākotnējās regulas pielikumā uzskaitīto uzņēmumu subsīdiju likmju līmeni.

                     (60)

                     Pēc informācijas izpaušanas un papildu informācijas izpaušanas Turcijas iestādes apgalvoja, ka Komisijai vajadzējis pārrēķināt subsīdijas likmi “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Tā atkārtoja, ka daļējā starpposma pārskatīšana un tās konstatējumi par ievērojamu subsīdijas līmeņa samazinājumu attiecās tikai uz pieprasījuma iesniedzēju. Komisija arī atgādināja, ka konstatējumi attiecībā uz visiem pārējiem Turcijas foreļu ražotājiem palika nemainīgi. Šajā sakarā Komisija arī norādīja – kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu (5. punkts), ja kāda ieinteresētā persona uzskata, ka ir pamatota tai piemērojamo pasākumu pārskatīšana, minētā persona var pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu.

                     (61)

                     Pēc informācijas izpaušanas Turcijas iestādes apgalvoja – ja Komisija neņemtu vērā ieguvumu saskaņā ar “Atbalstu foreļu audzēšanai inkubatorijos, kas aizsargāti no slimībām”, kopējā ad valorem subsīdijas likme būtu de minimis. Tā atkārtoja šo apgalvojumu pēc papildu informācijas izpaušanas. Komisija atgādināja, ka de minimis slieksnis ir 1 %, bet jaunattīstības valstīm tas ir 2 %. Tā arī atgādināja, ka 14. panta 5. punkta piemērošanas nolūkiem valsts ir uzskatāma par jaunattīstības valsti, ja tā ir ietverta II pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.) (16). Tā kā Turcija nav iekļauta atbilstīgo valstu sarakstā saskaņā ar minēto regulu, Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

               3.5.   Būtiskas apstākļu izmaiņas un tiesību aktu grozījumu ilglaicīgums

                     (62)

                     Iepriekš minētie konstatējumi par pieprasījuma iesniedzēja konkrēto situāciju apstiprināja Īstenošanas regulā (ES) 2018/823 izdarītos konstatējumus, kas apkopoti iepriekš 24.–29. apsvērumā. Lai gan iepriekš minētajā regulā tika novērtēta vispārējā situācija attiecībā uz visiem foreļu ražotājiem Turcijā (t. i., vidējā foreļu ražotāja situācija), tajā arī tika konstatēts, ka pēc tiesību aktu grozījumiem 2016. gadā daži foreļu ražotāji saņēma ievērojami mazākas subsīdijas (Īstenošanas regulas (ES) 2018/823 49. apsvērums).

                     (63)

                     Komisija secināja, ka tas attiecas arī uz pieprasījuma iesniedzēju. Pirmkārt, tā konstatēja, ka no jauna aprēķinātā ad valorem subsīdijas likme 1,55 % apmērā nozīmēja ievērojamu samazinājumu salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto likmi 9,5 % apmērā.

                     (64)

                     Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs nevarēja gūt labumu no daudzām citām subsīdiju shēmām, lai pilnībā kompensētu tiešās subsīdijas samazinājumu (17).

                     (65)

                     Turklāt tiesību aktu grozījumi, kuru rezultātā samazinājās zivjaudzētavu skaits, tika ieviesti 2016. gadā un palika spēkā PIP (2018. gadā) un 2019. gadā (18), t. i., jau 4 gadus. Turcijas valdība nav paziņojusi Komisijai par plāniem atjaunot pirms 2016. gada esošos attiecināmības kritērijus. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmaiņas kopš 2016. gada ir ilglaicīgas izmaiņas pamatregulas 19. panta 4. punkta nozīmē.

                     (66)

                     Pēc informācijas izpaušanas un papildu informācijas izpaušanas DAO apstrīdēja Komisijas konstatējumu, ka pieprasījuma iesniedzēja saņemto subsīdiju samazinājums ir ilglaicīgs. Tā uzskatīja, ka Komisijai vajadzēja novērtēt ilglaicīgumu attiecībā uz subsidēšanas sistēmu kopumā un nevajadzēja koncentrēties tikai uz 2016. gada izmaiņām vienā no subsīdiju shēmām. Turklāt DAO apgalvoja, ka pēc 2016. gada Turcijas iestādes turpināja ieviest jaunas subsīdiju shēmas, lai kompensētu subsidēšanas samazinājumu 2016. gada grozījumu dēļ, proti, subsīdijas ražošanai slēgtā sistēmā, subsīdijas par forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg, subsīdijas par labu audzēšanas praksi un subsīdijas zivju marķēšanai. DAO arī apgalvoja, ka Komisija savā aprēķinā nav ņēmusi vērā jaunos attiecināmības nosacījumus shēmai “Atbalsts foreļu audzēšanai inkubatorijos, kas aizsargāti no slimībām” un maksimālā saņemamā atbalsta apjoma palielinājumu 2019. gadā. Turklāt DAO uzskatīja, ka jebkādi jauni pieprasījuma iesniedzēja ieguldījumi, lai varētu saņemt atbalstu, tiks veikti ar subsidētu valdības aizdevumu.

                     (67)

                     Kā paskaidrots iepriekš, Komisija novērtēja ne tikai 2016. gada tiesību aktu grozījumu ietekmi uz pieprasījuma iesniedzēju, bet arī visas jaunās subsīdiju shēmas, no kā pieprasījuma iesniedzējs varēja gūt labumu PIP un pēc tam. Tā konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzējs nebija tiesīgs saņemt subsīdijas par ražošanu slēgtā sistēmā, jo tā foreļu ražošana atrodas ūdenstilpnēs aiz dambjiem, nevis slēgtā sistēmā, kas atbilstu attiecināmības prasībām. Komisija arī konstatēja, ka subsīdijas zivju marķēšanai un labai audzēšanas praksei tika pārtrauktas attiecīgi 2018. un 2019. gadā. Turklāt Komisija konstatēja un pārbaudīja, ka subsīdija par forelēm, kas sver vairāk nekā 1 kg, tika piemērota par forelēm, kuras sver vairāk nekā 1,2 kg, t. i., forelēm, kas neatbilst attiecīgā ražojuma definīcijai. Visbeidzot, kā paskaidrots 40. līdz 52. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā nesaņēma atbalstu par audzēšanu inkubatorijos, kas aizsargāti no slimībām, un pieprasījuma iesniedzējs visticamāk šādu atbalstu nesaņems līdz 2025. gadam. Ņemot vērā 46. un 47. apsvērumā izklāstīto jaunās informācijas novērtējumu, Komisija secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nākotnē nesaņems subsīdijas no shēmas “Atbalsts foreļu audzēšanai inkubatorijos, kas aizsargāti no slimībām”.

                     (68)

                     Komisija arī uzskatīja, ka apgalvojums, ka pieprasījuma iesniedzējs finansēs jaunu aprīkojumu ar subsidētu aizdevumu, ir balstīts uz iespējamību, nevis konkrētiem pierādījumiem. Tādēļ Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

                     (69)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. panta 4. punktu un iepriekš minētajiem konstatējumiem apstākļi attiecībā uz subsidēšanu ir būtiski mainījušies un tiešo subsīdiju samazinājums ir ilglaicīgs, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

               3.6.   Secinājums

                     (70)

                     No iepriekš minētā izriet, ka kompensācijas maksājums pieprasījuma iesniedzējam būtu jāgroza, kā noteikts 3.4. iedaļā.

                     (71)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu (19),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Īstenošanas regulas (ES) 2015/309 1. panta 2. punktu attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju groza šādi:

                        Uzņēmums

                        Kompensācijas maksājums

                           TARIC papildu kods

                        BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

                        1,5 %

                        B965

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2020. gada 15. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

            (2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/309 (2015. gada 26. februāris), ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (OV L 56, 27.2.2015., 12. lpp.).

            (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/823 (2018. gada 4. jūnijs), ar ko izbeidz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu (OV L 139, 5.6.2018., 14. lpp.).

            (4)  Īstenošanas regulas (ES) 2018/823 49. apsvērums.

            (5)  Paziņojums par konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam piemērojamo kompensācijas pasākumu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (OV C 176, 22.5.2019., 24. lpp.).

            (6)  Turcijas Dekrēts Nr. 2016/8791 par lauksaimniecības subsīdijām 2016. gadā, kas datēts ar 2016. gada 25. aprīli (īstenots ar atpakaļejošu spēku no 2016. gada 1. janvāra).

            (7)  Paziņojums ar nosaukumu “Paziņojums par akvakultūras atbalstu” (Nr. 2016/33) par Dekrēta Nr. 2016/8791 īstenošanu Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts 2016. gada 3. augustā.

            (8)  Turcijas Dekrēts Nr. 2018/11460 par lauksaimniecības subsīdijām 2018. gadā, kas datēts ar 2018. gada 2. februāri (īstenots ar atpakaļejošu spēku no 2018. gada 1. janvāra).

            (9)  Paziņojums ar nosaukumu “Paziņojums par akvakultūras atbalstu” (Nr. 2018/24) par Dekrēta Nr. 2018/11460 īstenošanu Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts otrdiena, 2018. gada 29. maijs.

            (10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1195/2014 (2014. gada 29. oktobris), ar ko konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu (OV L 319, 6.11.2014., 1. lpp.).

            (11)  Vienā no reģioniem pieprasījuma iesniedzējs audzēja foreles, kuru svars pārsniedz 1,2 kg (ražojums, uz ko izmeklēšana neattiecas), un neizmantoja audzētavu tādu foreļu audzēšanai, kuras ietilpst attiecīgā ražojuma klāstā. Tāpēc tas saņēma subsīdijas divos no 3 atbilstīgajiem reģioniem.

            (12)  Maksimālie apjomi tika ieviesti ar 2017. gadā pieņemtajiem tiesību aktiem.

            (13)  Programmu var īstenot tieši Türk Eximbank vai ar privātu banku iesaisti.

            (14)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1195/2014 67. un 69. apsvērumu.

            (15)  Sīkāka informācija ir sniegta īstenošanas principos un apkārtrakstā par eksporta un valūtas maiņas peļņas pakalpojumu pārdiskontēšanas kredītiem (pārdiskontēšanas programma).

            (16)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/918/ES (2014. gada 16. decembris), ar kuru izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Indijas un Vjetnamas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu (OV L 360, 17.12.2014., 65. lpp.), 76. apsvērums, 3. zemsvītras piezīme.

            (17)  Kā paskaidrots 32.–41. apsvērumā, ieguvums no atbalsta foreļu audzēšanai inkubatorijos, kas aizsargāti no slimībām, un no subsidētiem aizdevumiem palielināja subsīdijas likmi Kiliç Group tikai par 0,72 % un tādējādi nekompensēja tiešo subsīdiju samazinājumu.

            (18)  2019. gadā maksimālais subsīdiju apjoms vienai licencei bija 0,75 TL/kg, maksimālajam daudzumam nepārsniedzot 350 000 kg. Salīdzinājumā ar 2018. gadu tas nozīmē, ka kopumā ir samazinājusies maksimālā summa, ko var saņemt par vienu licenci.

            (19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1256 (2019. gada 23. jūlijs), ar kuru attiecībā uz piemērošanas termiņa pagarināšanu groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/943 par ārkārtas pasākumiem, ar ko pārtrauc kaltētu pupiņu importu no Nigērijas (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  24.7.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 196/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1256
         (2019. gada 23. jūlijs),
         ar kuru attiecībā uz piemērošanas termiņa pagarināšanu groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/943 par ārkārtas pasākumiem, ar ko pārtrauc kaltētu pupiņu importu no Nigērijas
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regula (EK) Nr. 178/2002 nosaka vispārīgos principus, kas reglamentē pārtiku un pārtikas nekaitīgumu Savienības un dalībvalstu līmenī. Tajā paredzēti ārkārtas pasākumi, ko Komisija veic, ja ir pierādījumi, ka no trešās valsts importēta pārtika var radīt nopietnu risku cilvēka veselībai.

                     (2)

                     Pamatojoties uz to, ka daudzos gadījumos konstatēts piesārņojums ar neatļauto aktīvo vielu dihlorfosu tādos daudzumos, kas ievērojami pārsniedz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes provizoriski noteikto akūto standartdevu, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/943 (2) tika pārtraukts Savienībā importēt kaltētas pupiņas, kas ar KN kodu 0713 39 00 tika ievestas no Nigērijas. Kamēr Nigērija nebija īstenojusi piemērotus riska pārvaldības pasākumus, aizliegums bija piemērojams līdz 2016. gada 30. jūnijam.

                     (3)

                     Pamatojoties uz to, ka no Nigērijas importētajās kaltētajās pupiņās joprojām tika konstatēts dihlorfoss un ka attiecībā uz pesticīdu atliekām nebija iespējams īsā laikā panākt atbilstību Savienības tiesību aktu prasībām pārtikas nekaitīguma jomā, ar Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) 2016/874 (3) Nigērijas kaltēto pupiņu importa pārtraukuma termiņš tika pagarināts līdz 2019. gada 30. jūnijam un attiecināts uz diviem papildu KN kodiem, proti, 0713 35 00 un 0713 90 00.

                     (4)

                     2018. gada februārī Nigērija iesniedza jaunu rīcībplānu un apgalvoja, ka tās mērķis ir kaltētās pupiņas īpaši kontrolēt un integrēt to apriti, stiprināt tiesisko un normatīvo vidi un veidot stingru pamatu kaltētu pupiņu kvalitatīvai ražošanai. Tomēr Komisija uzskata, ka Nigērija pagaidām nav īstenojusi šo rīcībplānu un tā īstenošanai nav arī atvēlējusi budžeta līdzekļus. Pašreizējā rīcībplāna īstenošanas stadija, līdz kurai Nigērija nonākusi attiecībā uz integrēto augu aizsardzību un maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem, neļauj secināt, ka būtu izpildītas Savienības prasības par pesticīdu atliekām kaltētajās pupiņās.

                     (5)

                     Lai Nigērija varētu ieviest piemērotus riska pārvaldības pasākumus un nodrošināt nepieciešamās garantijas, importa pārtraukuma termiņš būtu jāpagarina vēl uz trim gadiem.

                     (6)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Īstenošanas regulas (ES) 2015/943 5. pantu aizstāj ar šādu:

                  “5. pants
                  Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
                  To piemēro līdz 2022. gada 30. jūnijam.”

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 23. jūlijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

            (2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/943 (2015. gada 18. jūnijs) par ārkārtas pasākumiem, ar ko pārtrauc kaltētu pupiņu importu no Nigērijas un groza Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu (OV L 154, 19.6.2015., 8. lpp.).

            (3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/874 (2016. gada 1. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/943 par ārkārtas pasākumiem, ar ko pārtrauc kaltētu pupiņu importu no Nigērijas (OV L 145, 2.6.2016., 18. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1683 (2019. gada 2. oktobris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Crème d’Isigny (ACVN))

text:
                  9.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 258/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1683
         (2019. gada 2. oktobris),
         ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Crème d’Isigny” (ACVN))
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Crème d’Isigny”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). Grozījums ietver nosaukuma “Crème d’Isigny” maiņu uz “Crème d’Isigny”/“Crème fraîche d’Isigny”.

                     (2)

                     Francijas iestādes 2017. gada 16. oktobra vēstulē paziņoja Komisijai, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 4. punktu desmit Francijā reģistrētiem uzņēmumiem, kas izpildījuši minētā panta nosacījumus atbilstīgi 2017. gada 12. septembra lēmumam par specifikāciju grozījumu attiecībā uz aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem “Beurre d’Isigny” un “Crème d’Isigny”, kas publicēti Francijas Republikas
                        Oficiālā Vēstneša (Journal Officiel de la République française) 2017. gada 20. septembra numurā, ir piešķirts pārejas laiks, kurš beidzas 2022. gada 31. decembrī. Tās pašas iestādes 2018. gada 26. septembra vēstulē darīja zināmu jaunā 2018. gada 30. augusta lēmuma tekstu; ar minēto lēmumu groza 2017. gada 12. septembra lēmumu un iekļauj šo uzņēmumu nosaukumus. Valsts iebildumu procedūras laikā šie uzņēmumi, kuri likumīgi tirgojuši “Crème d’Isigny” nepārtraukti vismaz piecus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas, bija iesnieguši iebildumus. Seši operatori iebilda pret šādu noteikumu: “Laktācijas periodā katrai govij ir vismaz 35 āri (dabisko, pagaidu vai viengadīgo) pļavu, kuras noganāmas vismaz 20 āru platībā vai – ja izēdina arī zālaugu papildbarību – vismaz 10 āru platībā.” Minētie uzņēmumi ir GAEC des normandes (SIRET: 38531072700016), GAEC des Quesnel (SIRET: 41022988100011), GAEC du chalet (SIRET: 34005162200017), GAEC de la cour des mares (SIRET: 34897314000026), GAEC du hameau (SIRET: 38259121200016) un GAEC du petit flot (SIRET: 43783781800016). Divi operatori iebilda pret šādu noteikumu: “Ganību periodā, kura minimālais ilgums ir septiņi mēneši, vidēji vismaz 40 % sausnā izteiktas lopbarības devas veido svaiga vai konservēta zāle.” Minētie uzņēmumi ir EARL des clôtures (SIRET: 51075733900013) un GAEC du Clos Roset (SIRET: 48310227300016). Divi operatori iebilda pret šādu noteikumu: “Gada pārējā laikā (kad dzīvniekus nelaiž ganībās) tās proporcija (svaiga vai konservēta zāle), izteikta sausnā, ikdienas lopbarības devā nedrīkst būt mazāka par 20 %.” Minētie uzņēmumi ir GAEC de la Ronchette (SIRET: 49754563200018) un GAEC du Village Culot.

                     (3)

                     Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

                     (4)

                     Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Crème d’Isigny” (ACVN).

            2. pants
            Uz aizsardzību, kas piešķirta saskaņā ar 1. pantu, attiecas pārejas periods, kuru Francija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 4. punktu piešķīrusi uzņēmumiem, kas atbilst minētā panta nosacījumiem, ievērojot 2017. gada 12. septembra un 2018. gada 30. augusta lēmumus par aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Beurre d’Isigny” un “Crème d’Isigny” specifikāciju grozījumu, kuri publicēti Francijas Republikas
               Oficiālajā Vēstnesī (Journal Officiel de la République française) attiecīgi 2017. gada 20. septembrī un 2018. gada 6. septembrī.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 2. oktobrī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā

               Phil HOGAN

                  Komisijas loceklis

            (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 1996. gada 12. jūnija Regula (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfisko norāžu un izcelsmes apzīmējumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.).

            (3)  OV C 176, 22.5.2019., 7. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1685 (2019. gada 4. oktobris), ar ko nozīmē Eiropas Savienības mājputnu un citu sīku dzīvnieku labturības references centru (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  9.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 258/11

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1685
         (2019. gada 4. oktobris),
         ar ko nozīmē Eiropas Savienības mājputnu un citu sīku dzīvnieku labturības references centru
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 95. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Par Eiropas Savienības dzīvnieku labturības references centru, kas atbalsta Komisijas un dalībvalstu horizontālās darbības dzīvnieku labturības prasību jomā, kas norādīta Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkta f) apakšpunktā, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/329 (2) tika nozīmēts Wageningen Livestock Research vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Orhūsas Universitāte un Frīdriha Leflera institūts. Atbilstoši uzdevumiem, kuri izklāstīti Eiropas Savienības references centru daudzgadu darba programmā, šā Eiropas Savienības dzīvnieku labturības references centra darbība ir vērsta uz cūku labturību.

                     (2)

                     Līdz ar to saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 95. pantu Komisija rīkoja atklātu uzaicinājumu, lai izraudzītos un nozīmētu otru Eiropas Savienības dzīvnieku labturības references centru, kam būtu jāatbalsta Komisijas un dalībvalstu horizontālās darbības saistībā ar noteikumu piemērošanu attiecībā uz dzīvnieku labturības prasībām mājputniem un citiem sīkiem lauksaimniecības dzīvniekiem.

                     (3)

                     Minētajam atklātajam uzaicinājumam nozīmētā novērtēšanas un atlases komiteja secināja, ka konsorcijs, ko vada Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’Alimentation (Francija) un kura sastāvā ir arī Institut de Recerca I Tecnologia Agroalimentàries (Spānija), Orhūsas Universitāte un Institut for Husdyrvidenskab (Dānija), kā arī Istituto Zooprofilattico Sperimentale della Lombardia e dell’Emilia Romagna (Itālija), atbilst Regulas (ES) 2017/625 95. panta 3. punkta prasībām un varētu uzņemties minētās regulas 96. pantā izklāstītos uzdevumus, kas attiecas uz mājputniem un citiem sīkiem lauksaimniecības dzīvniekiem.

                     (4)

                     Tāpēc šis konsorcijs būtu jānozīmē par Eiropas Savienības mājputnu un citu sīku dzīvnieku labturības references centru, kura pienākums būtu palīdzēt pildīt tos uzdevumus, kas iekļauti references centra ikgadējās vai daudzgadu darba programmās. Ikgadējās vai daudzgadu darba programmām jābūt izveidotām atbilstoši to attiecīgo darba programmu mērķiem un prioritātēm, kuras Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 652/2014 (3) 36. pantu.

                     (5)

                     Regulas (ES) 2017/625 95. pants nosaka, ka Eiropas Savienības dzīvnieku labturības references centru nozīmē uz ierobežotu laiku vai šo norīkojumu regulāri pārskata. Tāpēc Eiropas Savienības mājputnu un citu sīku dzīvnieku labturības references centra norīkojums būtu ik pēc pieciem gadiem jāpārskata.

                     (6)

                     Nozīmētajam Eiropas Savienības mājputnu un citu sīku dzīvnieku labturības references centram būtu jādod pietiekams laiks, kurā tas varētu sagatavot darba programmu nākamajam budžeta periodam. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Par Eiropas Savienības dzīvnieku labturības references centru, kas atbalsta Komisijas un dalībvalstu horizontālās darbības mājputnu un citu sīku lauksaimniecības dzīvnieku labturības prasību jomā, nozīmē šo konsorciju:

                           nosaukums:

                           :

                           konsorcijs, kuru vada Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’Alimentation (Francija) un kura sastāvā ir arī Institut de Recerca I Tecnologia Agroalimentàries (Spānija), Orhūsas Universitāte un Institut for Husdyrvidenskab (Dānija), kā arī Istituto Zooprofilattico Sperimentale della Lombardia e dell’Emilia Romagna (Itālija)

                           Adrese:

                           :

                                          14 rue Pierre et Marie Curie

                                       94701 Maisons-Alfort Cedex

                                       FRANCE

               2.   Šo norīkojumu pārskata ik pēc pieciem gadiem, sākot no šīs regulas piemērošanas dienas.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 4. oktobrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2018. gada 5. marta Īstenošanas regula (ES) 2018/329, ar ko nozīmē Eiropas Savienības dzīvnieku labturības references centru (OV L 63, 6.3.2018., 13. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK (OV L 189, 27.6.2014., 1. lpp.).