title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2253 (2016. gada 14. decembris), ar ko atver Savienības tarifu kvotas konkrētiem Dienvidāfrikas izcelsmes lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību

text:
               15.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/48

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2253
   (2016. gada 14. decembris),
   ar ko atver Savienības tarifu kvotas konkrētiem Dienvidāfrikas izcelsmes lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 58. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2016. gada 1. jūnija Lēmumu (ES) 2016/1623 (2) Padome atļāva parakstīt un provizoriski piemērot Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (3) (“nolīgums”).

               (2)

               Nolīgums paredz, ka saskaņā ar tā I pielikumā ietverto tarifu atcelšanas sarakstu tiek samazināti vai atcelti muitas nodokļi DAK EPN valstu izcelsmes preču importam. I pielikums paredz, ka konkrētām Dienvidāfrikas izcelsmes precēm muitas nodokļu samazināšana vai atcelšana notiek tarifu kvotu ietvaros.

               (3)

               Nolīguma I pielikuma 1. daļas B iedaļa paredz, ka Savienība minētās tarifu kvotas pārvalda rindas kārtībā. Komisija minētās tarifu kvotas pārvalda saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (4) ietvertajiem tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem.

               (4)

               Nolīguma 4. protokols paredz, ka gadījumā, ja nolīgums tiek provizoriski piemērots ES un ratificēts Dienvidāfrikā, tad aptur to pantu piemērošanu, kuri iekļauti Nolīguma par tirdzniecību, attīstību un sadarbību ar Dienvidāfrikas Republiku (5) II sadaļā par tirdzniecību un III sadaļā par jautājumiem saistībā ar tirdzniecību, un to attiecīgo pielikumu un protokolu piemērošanu, izņemot 31. pantu par jūras pārvadājumiem. Tāpēc no dienas, kad sāk provizoriski piemērot nolīgumu, būtu jāaptur Padomes Regula (EK) Nr. 2793/1999 (6).

               (5)

               Nolīguma 3. protokola 16. pants paredz, ka lauksaimniecības tirgus piekļuves koncesijas pusei, kura ir iesniegusi paziņojumu saskaņā ar protokola 3. panta 3. punktu, piešķir tikai no tā mēneša pirmās dienas, kas seko mēnesim, kurā otra puse saņēmusi minēto paziņojumu. Tā kā saistītie paziņojumi saņemti 2016. gada oktobrī, tad saistītās koncesijas būtu jāpiešķir no 2016. gada 1. novembra.
               Lai nodrošinātu to tarifu kvotu efektīvu piemērošanu un pārvaldību, kuras piešķir saskaņā ar nolīgumu un kuras Komisija pārvalda rindas kartībā, šī regula būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. novembra.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Dienvidāfrikas izcelsmes precēm tiek atvērtas Savienības tarifu kvotas, kā noteikts pielikumā.
   2. pants
   Pielikumā noteiktās tarifu kvotas pārvalda saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 49.–54. pantu.
   3. pants
   Saskaņā ar 4. protokolu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, tiek apturēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2793/1999 piemērošana.
   4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2016. gada 1. novembra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 14. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

      (2)  Padomes 2016. gada 1. jūnija Lēmums (ES) 2016/1623 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (OV L 250, 16.9.2016., 1. lpp.).

      (3)  OV L 250, 16.9.2016., 3. lpp.

      (4)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

      (5)  OV L 311, 4.12.1999., 3. lpp.

      (6)  Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2793/1999 par Eiropas Kopienas un Dienvidāfrikas Republikas Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīguma piemērošanas kārtību (OV L 337, 30.12.1999., 29. lpp.).

      PIELIKUMS
      Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums ir uzskatāms vienīgi par orientējošu. Preferences sistēmu šā pielikuma kontekstā nosaka pēc KN kodu tvēruma šīs regulas pieņemšanas laikā. Ja ir norādīti ex KN kodi, tad preferences sistēmu nosaka, izmantojot gan KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.

                  Kārtas Nr.

                  KN kods

                     Taric apakšiedalījums

                  Izstrādājumu apraksts

                  Kvotas periods

                  Kvotas apjoms (ja nav norādīts citādi, tonnās neto svara)

                  Tarifu kvotas nodoklis (% samazinājums)

                  09.1801

                  0402 10

                  piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 % no svara

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  83,3

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  500

                  09.1802

                  0405 10

                  sviests

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  83,3

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  500

                  09.1804

                  0811 10 90

                  zemenes, saldētas

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  377,5 (1)

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  385 (2)

                  09.1806

                  1701 13 10
                  1701 14 10
                  1701 99 10

                  niedru cukurs rafinēšanai un baltais cukurs, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  8 333

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  50 000

                  09.1808

                  1701 13 10
                  1701 14 10

                  niedru cukurs rafinēšanai, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  16 667

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  100 000

                  09.1818

                  1702 30 50

                  glikoze un glikozes sīrups, balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % no svara fruktozi

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  83,3

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  500

                  09.1820

                  2007 91 30

                  citrusaugļu džemi, želejas, marmelādes, biezeņi vai pastas, ar cukura saturu vairāk nekā 13 %, bet ne vairāk kā 30 % no svara

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  16,7

                  50 % MFN

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  100

                  09.1822

                  ex 2007 99 39

                  16
                  17
                  18
                  19
                  22
                  24
                  26
                  27
                  29
                  30
                  32
                  34
                  39
                  40
                  46
                  47
                  54
                  56

                  augļu biezeņi no bumbieriem, aprikozēm, persikiem (ieskaitot nektarīnus) vai to maisījumiem (izņemot tropu augļus), ko iegūst, izlaižot caur sietu un tad uzvārot vakuumā, un kā konsistence un ķīmiskais sastāvs termiskās apstrādes rezultātā nav mainījies; bumbieri, aprikozes, persiki (ieskaitot nektarīnus) vai to maisījumi (izņemot tropu augļus), sagatavoti vai konservēti, bez spirta piedevas

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  57 156  (3)

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.: 45 % MFN
                  No 1.1.2017. līdz 31.12.2017.: 41 % MFN
                  No 1.1.2018. līdz 31.12.2018.: 36 % MFN
                  No 1.1.2019. līdz 31.12.2019.: 32 % MFN
                  No 1.1.2020. līdz 31.12.2020.: 27 % MFN
                  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021.: 23 % MFN
                  No 1.1.2022. līdz 31.12.2022.: 18 % MFN
                  No 1.1.2023. līdz 31.12.2023.: 14 % MFN
                  No 1.1.2024. līdz 31.12.2024.: 9 % MFN
                  No 1.1.2025. līdz 31.12.2025.: 5 % MFN
                  No 1.1.2026. līdz 31.12.2026.:0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  57 156

                  ex 2007 99 50

                  41
                  42
                  43
                  45
                  47
                  49
                  51
                  52
                  53
                  62
                  64
                  67

                  2007 99 97

                  32
                  33
                  35
                  37
                  38
                  39
                  40
                  41
                  42
                  44
                  46
                  48
                  52
                  57
                  62

                  2008 40 51
                  2008 40 59
                  2008 40 71
                  2008 40 79
                  2008 40 90
                  2008 50 61
                  2008 50 69
                  2008 50 71
                  2008 50 79
                  2008 50 92
                  2008 50 98
                  2008 70 61
                  2008 70 69
                  2008 70 71
                  2008 70 79
                  2008 70 92
                  2008 70 98
                  2008 97 59
                  2008 97 74
                  2008 97 78
                  2008 97 98

                  09.1824

                  ex 2007 99 39

                  43
                  44

                  tropu augļu biezeņi, ko iegūst, izlaižot caur sietu un tad uzvārot vakuumā, un kā konsistence un ķīmiskais sastāvs termiskās apstrādes rezultātā nav mainījies tropu augļi, sagatavoti vai konservēti, bez spirta piedevas

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  2 960  (4)

                  50 % MFN

                  2008 97 72

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  3 020  (5)

                  09.1826

                  2009 11 99

                  saldēta apelsīnu sula

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  1 036  (6)

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  1 057  (7)

                  09.1829

                  2009 71
                  2009 79

                  ābolu sula

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  3 478  (8)

                  50 % MFN

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  3 595  (9)

                  09.1830

                  2102 10 90

                  aktīvie raugi, izņemot kultūrraugu un maizes raugu

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  58,3

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  350

                  09.1891

                  ex 2204 21 93

                  19
                  29
                  31

                  vīni, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. %

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  60 105 000  litri (10)

                  0

                  ex 2204 21 94

                  19
                  29
                  31
                  61
                  71
                  81

                  2204 21 95

                  11
                  21
                  31

                  ex 2204 21 96

                  11
                  21
                  31
                  61
                  71
                  81

                  ex 2204 21 97

                  11
                  21
                  31

                  ex 2204 21 98

                  11
                  21
                  31
                  61
                  71
                  81

                  ex 2204 29 93

                  10
                  20
                  30

                  ex 2204 29 94

                  21
                  31
                  71
                  81

                  ex 2204 29 95

                  10
                  20
                  30

                  ex 2204 29 96

                  21
                  31
                  71
                  81

                  ex 2204 29 97

                  10
                  20
                  30

                  ex 2204 29 98

                  21
                  31
                  71
                  81

                  09.1892

                  ex 2204 21 93

                  19
                  29
                  31

                  vīni, tarā ar 2 l vai mazāku tilpumu, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. % (11)

                  No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. un katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  77 741 300  (12)

                  0

                  ex 2204 21 94

                  19
                  29
                  31
                  61
                  71
                  81

                  ex 2204 21 95

                  11
                  21
                  31

                  ex 2204 21 96

                  11
                  21
                  31
                  61
                  71
                  81

                  ex 2204 21 97

                  11
                  21
                  31

                  ex 2204 21 98

                  11
                  21
                  31
                  61
                  71
                  81

                  09.1893

                  ex 2204 21 93

                  19
                  29
                  31

                  vīni, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. %

                  No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. un katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  33 317 700  litru (13)

                  0

                  ex 2204 21 94

                  19
                  29
                  31
                  61
                  71
                  81

                  ex 2204 21 95

                  11
                  21
                  31

                  ex 2204 21 96

                  11
                  21
                  31
                  61
                  71
                  81

                  ex 2204 21 97

                  11
                  21
                  31

                  ex 2204 21 98

                  11
                  21
                  31
                  61
                  71
                  81

                  ex 2204 29 93

                  10
                  20
                  30

                  ex 2204 29 94

                  21
                  31
                  71
                  81

                  ex 2204 29 95

                  10
                  20
                  30

                  ex 2204 29 96

                  21
                  31
                  71
                  81

                  ex 2204 29 97

                  10
                  20
                  30

                  ex 2204 29 98

                  21
                  31
                  71
                  81

                  09.1894

                  2207

                  nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai vairāk; etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, denaturēti

                  No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

                  13 333

                  0

                  Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

                  80 000

         (1)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1811 importēto daudzumu.

         (2)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 7,5 tonnām.

         (3)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotām 09.1813 un 09.1815 importēto daudzumu.

         (4)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1817 importēto daudzumu.

         (5)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 60 tonnām.

         (6)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1819 importēto daudzumu.

         (7)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 21 tonnu.

         (8)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1821 importēto daudzumu.

         (9)  No 1.1.2018. līdz 31.12.2026. katru gadu apjomu palielina par 117 tonnām. No 1.1.2027. katru gadu apjomu palielina par 70,5 tonnām.

         (10)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1825 importēto daudzumu.

         (11)  Katru gadu no 1.9. līdz 31.12. šī tarifu kvota ir pieejama arī vīniem, tarā ar jebkādu tilpumu, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. %.

         (12)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 741 300 litriem.

         (13)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 317 700 litriem.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1036/2011 ( 2011. gada 17. oktobris ), ar kuru attiecībā uz ELGF 2012. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija

text:
               18.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 271/42

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1036/2011
   (2011. gada 17. oktobris),
   ar kuru attiecībā uz ELGF 2012. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (2), ir paredzēts, ka izdevumus saistībā ar finansiālajām izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, piesaistot līdzekļus, lai iepirktu produktus, nosaka saskaņā ar minētās regulas IV pielikumā definēto aprēķināšanas kārtību.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka attiecīgās finansiālās izmaksas ir aprēķināmas, pamatojoties uz vienotu procentu likmi, ko Savienībai katra grāmatvedības gada sākumā nosaka Komisija. Šī procentu likme atbilst vidējām trīs mēnešu un divpadsmit mēnešu EURIBOR nākotnes procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms dalībvalstu paziņojuma, kā paredzēts iepriekš minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā, piemērojot tām svēruma koeficientu – attiecīgi viena trešdaļa un divas trešdaļas. Šī likme jānosaka pirms katra Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) grāmatvedības gada sākuma.

               (3)

               Tomēr, ja kādas dalībvalsts paziņotā procentu likme ir zemāka par Savienībai noteikto vienoto procentu likmi, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta otro daļu procentu likmi attiecīgajai dalībvalstij nosaka saskaņā ar paziņoto procentu likmi.

               (4)

               Tai pašā laikā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta trešajai daļai, ja dalībvalsts neiesniedz paziņojumu saskaņā ar minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā norādīto formu un termiņiem, uzskata, ka šīs valsts samaksātā procentu likme ir nulle. Ja dalībvalsts paziņo, ka tai nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tai nebija lauksaimniecības produktu, kas nodoti valsts intervences krājumos, šai dalībvalstij piemēro Komisijas noteikto vienoto procentu likmi. Dānija, Latvija, Luksemburga, Malta, Portugāle un Rumānija ir paziņojušas, ka tām nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tām nebija valsts intervences krājumos nodotu lauksaimniecības produktu.

               (5)

               Ievērojot dalībvalstu sniegtos paziņojumus Komisijai, procentu likmes, kas jāizmanto attiecībā uz ELGF 2012. grāmatvedības gadu, ir jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus.

               (6)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Attiecībā uz izdevumiem, kas dalībvalstīm rodas kā finansiālās izmaksas par līdzekļu piesaistīšanu intervences produktu iegādei un kas attiecināmi uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2012. grāmatvedības gadu, Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikumā paredzētās procentu likmes, piemērojot minētās regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, nosaka šādā līmenī:

               a)

               0,0 % – Kiprai, Igaunijai un Latvijai piemērojamā īpašā procentu likme;

               b)

               0,5 % – Somijai piemērojamā īpašā procentu likme;

               c)

               0,6 % – Apvienotajai Karalistei piemērojamā īpašā procentu likme;

               d)

               0,9 % – Vācijai piemērojamā īpašā procentu likme;

               e)

               1,0 % – Īrijai piemērojamā īpašā procentu likme;

               f)

               1,2 % – Beļģijai piemērojamā īpašā procentu likme;

               g)

               1,3 % – Austrijai piemērojamā īpašā procentu likme;

               h)

               1,4 % – Čehijai piemērojamā īpašā procentu likme;

               i)

               1,8 % – Zviedrijai piemērojamā īpašā procentu likme;

               j)

               1,9 % – pārējām dalībvalstīm piemērojamā Savienības vienotā procentu likme.

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2011. gada 1. oktobra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

      (2)  OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1537 (2015. gada 16. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               17.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 241/49

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1537
   (2015. gada 16. septembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 16. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  217,5

                  MK

                  39,0

                  XS

                  48,7

                  ZZ

                  101,7

                  0707 00 05

                  MK

                  57,9

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  92,4

                  0709 93 10

                  TR

                  121,5

                  ZZ

                  121,5

                  0805 50 10

                  AR

                  129,5

                  BO

                  136,6

                  CL

                  123,5

                  UY

                  134,3

                  ZA

                  131,0

                  ZZ

                  131,0

                  0806 10 10

                  EG

                  178,1

                  TR

                  128,9

                  ZZ

                  153,5

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  92,3

                  CL

                  156,9

                  NZ

                  136,8

                  US

                  113,3

                  ZA

                  123,7

                  ZZ

                  124,1

                  0808 30 90

                  AR

                  131,8

                  CL

                  100,0

                  CN

                  82,3

                  TR

                  120,8

                  ZA

                  113,5

                  ZZ

                  109,7

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  80,2

                  TR

                  158,1

                  ZZ

                  119,2

                  0809 40 05

                  BA

                  53,5

                  MK

                  39,3

                  XS

                  61,9

                  ZZ

                  51,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/662 (2016. gada 1. aprīlis) par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2017., 2018. un 2019. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību pesticīdu maksimālajiem atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               29.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/2

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/662
   (2016. gada 1. aprīlis)
   par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2017., 2018. un 2019. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību pesticīdu maksimālajiem atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 29. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1213/2008 (2) tika izveidota pirmā saskaņotā Kopienas daudzgadu kontroles programma, kas bija paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam. Minētā programma turpmāk tika īstenota saskaņā ar nākamajām Komisijas regulām. Jaunākā no tām ir Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/595 (3).

               (2)

               Pie svarīgākajām uztura sastāvdaļām Savienībā pieder trīsdesmit līdz četrdesmit pārtikas produktu. Trīs gadu laikā pesticīdu lietojums būtiski mainās, tāpēc pesticīdi minētajos pārtikas produktos būtu jākontrolē vairākos triju gadu ciklos, kuros varētu novērtēt patērētāju eksponētību un Savienības tiesību aktu piemērošanu.

               (3)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) sniedza zinātnisku ziņojumu par pesticīdu uzraudzības programmas projekta novērtējumu. Tā secināja, ka, izvēloties 683 parauga vienības no vismaz 32 dažādām pārtikas precēm, MAL līmenis varētu pārsniegt 1 % ar 0,75 % kļūdas robežu (4). Šo paraugu ņemšana būtu jāsadala starp dalībvalstīm proporcionāli to iedzīvotāju skaitam, paredzot katru gadu ņemt ne mazāk kā 12 viena produkta paraugus.

               (4)

               Lai nodrošinātu, ka pesticīdi, uz kuriem attiecas kontroles programma, atbilst praksē lietotajiem pesticīdiem, ir ņemti vērā iepriekšējo Savienības oficiālās kontroles programmu analītiskie rezultāti.

               (5)

               Vadlīnijas par pesticīdu atlieku analītiskās kvalitātes kontroles un validācijas procedūrām pārtikā un barībā ir publicētas Komisijas tīmekļa vietnē (5).

               (6)

               Ja pesticīda atlieku definīcijā ir iekļautas citas darbīgās vielas, metabolīti un noārdīšanās vai reakcijas produkti, kas tiek mērīti individuāli, par minētajām sastāvdaļām būtu jāziņo atsevišķi.

               (7)

               Dalībvalstis, Komisija un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ir vienojušās par tādiem īstenošanas pasākumiem attiecībā uz dalībvalstu iesniedzamo informāciju kā, piemēram, standartizēts paraugu apraksts (SPA) (6)
                   (7), kas izmantojams, iesniedzot pesticīdu atlieku analīzes rezultātus.

               (8)

               Paraugu ņemšanas procedūrām būtu jāpiemēro Komisijas Direktīva 2002/63/EK (8), kurā iekļautas Pārtikas kodeksa komisijas ieteiktās paraugu ņemšanas metodes un procedūras.

               (9)

               Ir nepieciešams novērtēt, vai attiecībā uz zīdaiņu pārtiku ir ievēroti maksimālie atlieku līmeņi, kas noteikti Komisijas Direktīvas 2006/141/EK (9) 10. pantā un Komisijas Direktīvas 2006/125/EK (10) 7. pantā, ņemot vērā tikai Regulā (EK) Nr. 396/2005 sniegtās atlieku definīcijas.

               (10)

               Attiecībā uz vienas atliekas noteikšanas metodēm dalībvalstis pienākumu veikt minētās analīzes var izpildīt, izmantojot oficiālās laboratorijas, kurās jau ir vajadzīgās validētās metodes.

               (11)

               Dalībvalstīm katru gadu līdz 31. augustam būtu jāiesniedz informācija par iepriekšējo kalendāro gadu.

               (12)

               Lai novērstu pārpratumus, kas varētu rasties secīgu daudzgadu programmu savstarpējas pārklāšanās dēļ, un nodrošinātu juridisko noteiktību, būtu jāatceļ Īstenošanas regula (ES) 2015/595. Tomēr tā arī turpmāk būtu jāpiemēro paraugiem, kuri pārbaudīti 2016. gadā.

               (13)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Dalībvalstis 2017., 2018. un 2019. gadā ņem un analizē pesticīdu/produktu kombināciju paraugus, kā noteikts I pielikumā.
   Katra produkta, tostarp zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas un bioloģiskās lauksaimniecības produktu, paraugu skaits ir noteikts II pielikumā.
   2. pants
   1.   Partiju, no kuras ņemt paraugus, izvēlas pēc nejaušības principa.
   Paraugu ņemšanas procedūra, tostarp vienību skaits, atbilst Direktīvas 2002/63/EK prasībām.
   2.   Visus paraugus, tostarp zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas paraugus, analizē attiecībā uz I pielikumā noteiktajiem pesticīdiem saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 396/2005 sniegtajām atlieku definīcijām.
   3.   Attiecībā uz zīdaiņu un mazu bērnu pārtiku paraugus novērtē uz produktiem, kurus piedāvā kā gatavus patēriņam vai kuri rekonstituēti saskaņā ar ražotāju instrukcijām, ņemot vērā maksimālos atlieku līmeņus (MRL), kas noteikti Direktīvā 2006/125/EK un 2006/141/EK. Ja šādu pārtiku var lietot gan pārdotajā, gan rekonstituētajā veidā, rezultātus iesniedz par nerekonstituētu produktu, kādu to piedāvā pārdošanā.
   3. pants
   Dalībvalstis 2017., 2018. un 2019. gadā pārbaudīto paraugu analīžu rezultātus iesniedz līdz attiecīgi 2018., 2019. un 2020. gada 31. augustam. Minētos rezultātus iesniedz atbilstīgi standartizētajam paraugu aprakstam (SPA).
   Ja pesticīda atlieku definīcijā iekļautas vairākas sastāvdaļas (darbīgās vielas, metabolīti un/vai noārdīšanās vai reakciju produkti), dalībvalstis informāciju par analīžu rezultātiem sniedz saskaņā ar atlieku pilno definīciju. Turklāt rezultātus attiecībā uz visām analizētajām vielām, kas ietilpst atlieku definīcijā, iesniedz atsevišķi, ja tās tiek mērītas individuāli.
   4. pants
   Īstenošanas regulu (ES) 2015/595 atceļ.
   Tomēr to arī turpmāk piemēro paraugiem, kas pārbaudīti 2016. gadā.
   5. pants
   Šī regula stājas spēkā 2017. gada 1. janvārī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 1. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2008. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 1213/2008 par saskaņotu Kopienas daudzgadu kontroles programmu, kas paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (OV L 328, 6.12.2008., 9. lpp.).

      (3)  Komisijas 2015. gada 15. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2015/595 par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2016., 2017. un 2018. gadam, lai nodrošinātu atbilstību pesticīdu maksimālajiem atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās (OV L 99, 16.4.2015., 7. lpp.).

      (4)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; Pesticide Monitoring Program: Design Assessment. EFSA Journal 2015; 13(2):4005.

      (5)  Dokumenta Nr. SANTE/11945/2015 http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_11945_en.pdf jaunākā redakcija.

      (6)  Standard sample description for food and feed (EFSA Journal 2010; 8(1): 1457).

      (7)  Use of the EFSA Standard Sample Description for the reporting of data on the control of pesticide residues in food and feed according to Regulation (EC) No 396/2005 (EFSA Journal 2014; 12(1):3545).

      (8)  Komisijas 2002. gada 11. jūlija Direktīva 2002/63/EK, ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK (OV L 187, 16.7.2002., 30. lpp.).

      (9)  Komisijas 2006. gada 22. decembra Direktīva 2006/141/EK par mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem un ar ko groza Direktīvu 1999/21/EK (OV L 401, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (10)  Komisijas 2006. gada 5. decembra Direktīva 2006/125/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (OV L 339, 6.12.2006., 16. lpp.).

      I PIELIKUMS

         A daļa. Augu izcelsmes produkti
          (1)
         , no kuriem ņem paraugus 2017., 2018. un 2019. gadā

                  2017

                  2018

                  2019

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Apelsīni (2)

                  Galda vīnogas (2)

                  Āboli (2)

                  Bumbieri (2)

                  Banāni (2)

                  Zemenes (2)

                  Kivi (2)

                  Greipfrūti (2)

                  Persiki, tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi (2)

                  Ziedkāposti (2)

                  Baklažāni (2)

                  Vīnogu vīns (sarkanais vai baltais) (ja attiecībā uz vīnu īpaši apstrādes koeficienti nav pieejami, var piemērot standarta koeficientu 1. Dalībvalstīm “Dalībvalsts kopsavilkuma ziņojumā” jāziņo par izmantotajiem vīna apstrādes koeficientiem.)

                  Sīpoli (2)

                  Brokoļi (2)

                  Salāti (2)

                  Burkāni (2)

                  Melones (2)

                  Galviņkāposti (2)

                  Kartupeļi (2)

                  Kultivētas sēnes (2)

                  Tomāti (2)

                  Pupas (kaltētas) (2)

                  Saldie dārzeņpipari/paprika (2)

                  Spināti (2)

                  Rudzu graudi (3)

                  Kviešu graudi (3)

                  Auzu graudi (3)
                      (4)

                  Lobītu rīsu graudi (5)

                  Neapstrādāta olīveļļa (ja attiecībā uz eļļu īpašs apstrādes koeficients nav pieejams, taukos šķīstošām vielām var piemērot standarta koeficientu 5, ņemot vērā olīveļļas standarta ražošanas apjomu 20 % apmērā no olīvu ražas; attiecībā uz taukos nešķīstošām vielām var piemērot eļļas apstrādes standarta koeficientu 1. Dalībvalstīm “Dalībvalsts kopsavilkuma ziņojumā” jāziņo par izmantotajiem apstrādes koeficientiem.)

                  Miežu graudi (3)
                      (6)

         B daļa. Dzīvnieku izcelsmes produkti
          (7)
         , no kuriem ņem paraugus 2017., 2018. un 2019. gadā

                  2017

                  2018

                  2019

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Mājputnu tauki (8)

                  Liellopu tauki (8)

                  Govs piens (9)

                  Aitu tauki (8)

                  Vistu olas (8)
                      (10)

                  Cūku tauki (8)

         C daļa. Pesticīdu/produktu kombinācijas, kas jākontrolē augu izcelsmes produktos / uz tiem

                  2017

                  2018

                  2019

                  Piezīmes

                  2,4-D

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai apelsīnos, ziedkāpostos, rīsu graudos, kaltētās pupiņās un uz tiem; 2018. gadā – greipfrūtos, galda vīnogās, baklažānos, brokoļos un uz tiem; 2019. gadā –salātos, spinātos, tomātos un uz tiem.

                  2-fenilfenols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Abamektīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Acefāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Acetamiprīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Akrinatrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Aldikarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Aldrīns un dieldrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Azinfosmetils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Azoksistrobīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Bifentrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Bifenils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Bitertanols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Boskalīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Bromīda jons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai rīsu graudos un uz tiem; 2018. gadā – saldajos dārzeņpiparos un uz tiem; 2019. gadā – salātos un tomātos, un uz tiem.

                  Brompropilāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Bupirimāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Buprofezīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Kaptāns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Karbarils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Karbendazīms un benomils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Karbofurāns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Hlorantraniliprols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Hlorfenapirs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Hlormekvats

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai burkānos, bumbieros, rudzu graudos un rīsu graudos un uz tiem; 2018. gadā – baklažānos, galda vīnogās, kultivētās sēnēs un kviešu graudos un uz tiem. 2019. gadā – tomātos un auzu graudos un uz tiem.

                  Hlortalonils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Hlorprofāms

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Hlorpirifoss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Hlorpirifosmetils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Klofentezīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm, izņemot graudaugus.

                  Klotianidīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Sk. arī tiametoksamu.

                  Ciflutrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Cimoksanils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Cipermetrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Ciprokonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Ciprodinils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Ciromazīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai kartupeļos, sīpolos un burkānos un uz tiem; 2018. gadā – baklažānos, saldajos dārzeņpiparos, melonēs un kultivētās sēnēs, un uz tiem; 2019. gadā – salātos un tomātos, un uz tiem.

                  Deltametrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Diazinons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Dihlorvoss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Diklorāns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Dikofols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm, izņemot graudaugus.

                  Dietofenkarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Difenokonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Diflubenzurons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Dimetoāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Dimetomorfs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Dinikonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Difenilamīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Ditianons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai bumbieros un rīsu graudos un uz tiem; 2018. gadā – galda vīnogās un uz tām; 2019. gadā – ābolos un persikos un uz tiem.

                  Ditiokarbamāti

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analizē visās uzskaitītajās precēs un uz tām, izņemot brokoļus, ziedkāpostus, galviņkāpostus, olīveļļu, vīnu un sīpolus.

                  Dodīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Endosulfāns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  EPN

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Epoksikonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Etefons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai apelsīnos un rīsu graudos un uz tiem; 2018. gadā – saldajos dārzeņpiparos, kviešu graudos un galda vīnogās, un uz tiem; 2019. gadā – uz āboliem, persikiem, tomātiem un ābolos, persikos, tomātos un vīnā.

                  Etions

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Etirimols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm un uz tām, izņemot graudaugus.

                  Etofēnprokss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Famoksadons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenamidons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenamifoss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenarimols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm un uz tām, izņemot graudaugus.

                  Fenazakvīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm un uz tām, izņemot graudaugus.

                  Fenbukonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenbutatīnoksīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai apelsīnos un bumbieros un uz tiem; 2018. gadā – baklažānos, greipfrūtos, saldajos dārzeņpiparos un galda vīnogās un uz tiem; 2019. gadā – uz āboliem, zemenēm, persikiem, tomātiem un ābolos, zemenēs, persikos, tomātos un vīnā.

                  Fenheksamīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenitrotions

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenoksikarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenpropatrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenpropidīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenpropimorfs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenpiroksimāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fentions

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fenvalerāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fipronils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Flonikamīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai kartupeļos, bumbieros, rīsu graudos un rudzu graudos un uz tiem; 2018. gadā – baklažānos, galda vīnogās, greipfrūtos, melonēs, saldajos dārzeņpiparos un kviešu graudos un uz tiem; 2019. gadā – ābolos, persikos, spinātos, salātos, tomātos, auzu graudos un miežu graudos un uz tiem.

                  Fludioksonils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Flufenoksurons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fluazifop-P-butils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai ziedkāpostos, kaltētās pupiņās, kartupeļos un burkānos un uz tiem; 2018. gadā – baklažānos, brokoļos, saldajos dārzeņpiparos un kviešu graudos un uz tiem; 2019. gadā – zemenēs, galviņkāpostos, salātos, spinātos un tomātos un uz tiem.

                  Flubendiamīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fluopirams

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Flukvinkonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Flusilazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Flutriafols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Folpets

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Formetanāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fostiazāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Glifosāts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai bumbieros, apelsīnos un rudzu graudos un uz tiem; 2018. gadā – galda vīnogās un kviešu graudos un uz tiem; 2019. gadā – uz āboliem, persikiem, miežu graudiem un auzu graudiem, un ābolos, persikos, miežu graudos, auzu graudos un vīnā.

                  Haloksifops, tostarp haloksifops-P

                  (b)

                  (c)

                  2018. gadā analizē tikai brokoļos, greipfrūtos, saldajos dārzeņpiparos un kviešu graudos un uz tiem; 2019. gadā – zemenēs un galviņkāpostos un uz tiem. 2017. gadā vielas analīze nav jāveic nevienā produktā vai uz tā.

                  Heksakonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Heksitiazokss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm, izņemot graudaugus.

                  Imazalils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Imidakloprīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Indoksakarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Iprodions

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Iprovalikarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Izokarbofoss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Izoprotiolāns

                  (a)

                  2017. gadā analizē tikai rīsu graudos un uz tiem; 2018. un 2019. gadā vielas analīze nav jāveic nevienā produktā vai uz tā.

                  Krezoksimmetils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Lambda-cihalotrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Linurons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Lufenurons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Malations

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Mandipropamīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Mepanipirīms

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Mepikvats

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai bumbieros, rudzu graudos un rīsu graudos un uz tiem; 2018. gadā – kultivētās sēnēs un kviešu graudos un uz tiem; 2019. gadā – miežu graudos un auzu graudos un uz tiem.

                  Metalaksils un metalaksils-M

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Metamidofoss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Metidations

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Metiokarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Metomils un tiodikarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Metoksifenozīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Monokrotofoss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Miklobutanils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Oksadiksils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Oksamils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Oksidemetonmetils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Paklobutrazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Parations

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Parationmetils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Penkonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Pencikurons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Pendimetalīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Permetrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Fosmets

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Pirimikarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Pirimifosmetils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Procimidons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Profenofoss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Propamokarbs

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  2017. gadā analizē tikai burkānos, ziedkāpostos, sīpolos un kartupeļos un uz tiem; 2018. gadā – galda vīnogās, melonēs, baklažānos, brokoļos, saldajos dārzeņpiparos un kviešu graudos un uz tiem; 2019. gadā – zemenēs, galviņkāpostos, spinātos, salātos, tomātos un miežu graudos un uz tiem.

                  Propargīts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Propikonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Propizamīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Pimetrozīns

                  (b)

                  (c)

                  2018. gadā analizē tikai baklažānos, melonēs un saldajos dārzeņpiparos un uz tiem; 2019. gadā – galviņkāpostos, salātos, zemenēs, spinātos un tomātos un uz tiem. 2017. gadā vielas analīze nav jāveic nevienā produktā vai uz tā.

                  Piraklostrobīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Piridabēns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Pirimetanils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Piriproksifēns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Hinoksifēns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Spinosads

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Spirodiklofēns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Spiromezifēns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Spiroksamīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Taufluvalināts

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tebukonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tebufenozīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tebufēnpirāds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm un uz tām, izņemot graudaugus.

                  Teflubenzurons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Teflutrīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Terbutilazīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tetrakonazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tetradifons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm un uz tām, izņemot graudaugus.

                  Tiabendazols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tiakloprīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tiametoksams

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tiofanātmetils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tolklofosmetils

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Tolilfluanīds

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Analīzi veic visām uzskaitītajām precēm un uz tām, izņemot graudaugus.

                  Triadimefons un triadimenols

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Triazofoss

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Trifloksistrobīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Triflumurons

                  (a)

                  (b)

                  (c)

                  Vinklozolīns

                  (a)

                  (b)

                  (c)

         D daļa. Pesticīdu/produktu kombinācijas, kas jākontrolē dzīvnieku izcelsmes produktos / uz tiem

                  2017

                  2018

                  2019

                  Piezīmes

                  Aldrīns un dieldrīns

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Bifentrīns

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Hlordāns

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Hlorpirifoss

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Hlorpirifosmetils

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Cipermetrīns

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  DDT

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Deltametrīns

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Diazinons

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Endosulfāns

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Famoksadons

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Fenvalerāts

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Heptahlors

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Heksahlorbenzols

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Heksahlorcikloheksāns (HCH, alfa izomērs)

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Heksahlorcikloheksāns (HCH, beta izomērs)

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Indoksakarbs

                  (e)

                  2019. gadā analīzi veic tikai pienā.

                  Lindāns

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Metoksihlors

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Parations

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Permetrīns

                  (f)

                  (d)

                  (e)

                  Pirimifosmetils

                  (f)

                  (d)

                  (e)

         (1)  Attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 752/2014 I pielikuma A daļā minētās grupas vai apakšgrupas galveno produktu izejmateriāliem, kas jāanalizē, analizē tās produktu daļas, uz kurām attiecas MAL, ja vien nav norādīts citādi.

         (2)  Analizē neapstrādātus produktus (tostarp saldētus produktus).

         (3)  Ja nav pieejams pietiekams rudzu, kviešu, auzu vai miežu graudu paraugu skaits, var analizēt arī rudzu, kviešu, auzu vai miežu pilngraudu miltus un jāuzrāda apstrādes koeficients. Ja īpaši apstrādes koeficienti nav pieejami, var piemērot standarta koeficientu 1.

         (4)  Ja nav pieejams pietiekams auzu graudu paraugu skaits, trūkstošo daļu no vajadzīgā auzu graudu paraugu skaita var pievienot miežu graudu paraugu skaitam, un tādējādi auzu graudu paraugu skaits būs mazāks un miežu graudu paraugu skaits būs proporcionāli lielāks.

         (5)  Attiecīgā gadījumā var analizēt arī pulētus rīsu graudus. Jāpaziņo EFSA, vai analizēti pulēti vai lobīti rīsi. Ja analizē pulētus rīsus, norāda apstrādes koeficientu. Ja īpaši apstrādes koeficienti nav pieejami, var piemērot standarta koeficientu 0,5.

         (6)  Ja nav pieejams pietiekams miežu graudu paraugu skaits, trūkstošo daļu no vajadzīgā miežu graudu paraugu skaita var pievienot auzu graudu paraugu skaitam, un tādējādi miežu graudu paraugu skaits būs mazāks un auzu graudu paraugu skaits būs proporcionāli lielāks.

         (7)  Attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 752/2014 I pielikuma A daļā minētās grupas vai apakšgrupas galveno produktu izejmateriāliem, kas jāanalizē, analizē tās produktu daļas, uz kurām attiecas MAL, ja vien nav norādīts citādi.

         (8)  Analizē neapstrādātus produktus (tostarp saldētus produktus).

         (9)  Analizē svaigu (nepārstrādātu) pienu, tostarp saldētu, pasterizētu, karsētu, sterilizētu vai filtrētu pienu.

         (10)  Analizē veselas olas bez čaumalas.

      II PIELIKUMS

         Regulas 1. pantā minēto paraugu skaits

                  1.

                  Šā pielikuma 5. punktā sniegtajā tabulā norādīts, cik daudz paraugu no katras preces katrai dalībvalstij jāņem un jāanalizē attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem pesticīdiem.

                  2.

                  Papildus paraugiem, kas pieprasīti saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu, 2017. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē piecus paraugus no maisījumiem zīdaiņiem un piecus paraugus no papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem.
                  Papildus paraugiem, kas pieprasīti saskaņā ar minēto tabulu, 2018. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē desmit paraugus no apstrādātu graudaugu pārtikas bērniem.
                  Papildus paraugiem, kas pieprasīti saskaņā ar minēto tabulu, 2019. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē desmit paraugus no pārtikas zīdaiņiem un maziem bērniem, kas nav maisījumi zīdaiņiem, papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem un apstrādātu graudaugu pārtika bērniem.

                  3.

                  Saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu bioloģiskās lauksaimniecības preču paraugus, ja tādi ir, ņem proporcionāli minēto preču tirgus daļai katrā dalībvalstī; minimālais paraugu skaits ir 1.

                  4.

                  Dalībvalstis, kas izmanto vairāku atlieku noteikšanas metodes, kvalitatīvā skrīninga metodes drīkst izmantot ne vairāk kā 15 % paraugu, kurus ņem un analizē saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu. Ja dalībvalsts izmanto kvalitatīvā skrīninga metodes, pārējos paraugus tā analizē, izmantojot kvantitatīvās vairāku atlieku noteikšanas metodes.
                  Ja kvalitatīvā skrīninga rezultāti ir pozitīvi, rezultātu aprēķināšanai dalībvalsts izmanto parasto mērķa metodi.

                  5.

                  Katras preces minimālais paraugu skaits katrai dalībvalstij:

                              Dalībvalsts

                              Paraugi

                              Dalībvalsts

                              Paraugi

                              BE

                              12

                              LU

                              12

                              BG

                              12

                              HU

                              12

                              CZ

                              12

                              MT

                              12

                              DK

                              12

                              NL

                              18

                              DE

                              97

                              AT

                              12

                              EE

                              12

                              PL

                              47

                              EL

                              12

                              PT

                              12

                              ES

                              50

                              RO

                              20

                              FR

                              71

                              SI

                              12

                              IE

                              12

                              SK

                              12

                              IT

                              69

                              FI

                              12

                              CY

                              12

                              SE

                              12

                              LV

                              12

                              UK

                              71

                              LT

                              12

                              HR

                              12

                              KOPĒJAIS PARAUGU SKAITS: 683


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 299/2014 ( 2014. gada 24. marts ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               25.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/41

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 299/2014
   (2014. gada 24. marts),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 24. martā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  58,9

                  TN

                  83,0

                  TR

                  94,5

                  ZZ

                  78,8

                  0707 00 05

                  MA

                  39,8

                  TR

                  139,3

                  ZZ

                  89,6

                  0709 93 10

                  MA

                  37,7

                  TR

                  98,4

                  ZZ

                  68,1

                  0805 10 20

                  EG

                  46,0

                  IL

                  67,9

                  MA

                  57,3

                  TN

                  51,2

                  TR

                  53,5

                  ZZ

                  55,2

                  0805 50 10

                  TR

                  68,2

                  ZZ

                  68,2

                  0808 10 80

                  AR

                  91,7

                  BR

                  92,4

                  CL

                  94,1

                  CN

                  116,8

                  MK

                  23,6

                  US

                  187,9

                  ZA

                  68,9

                  ZZ

                  96,5

                  0808 30 90

                  AR

                  97,0

                  CL

                  125,8

                  TR

                  127,0

                  ZA

                  92,0

                  ZZ

                  110,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 347/2014 ( 2014. gada 4. aprīlis ), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 606/2009 attiecībā uz maksimālā kopējā sēra dioksīda satura palielināšanu laika apstākļu dēļ

text:
               5.4.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 102/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 347/2014
   (2014. gada 4. aprīlis),
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 606/2009 attiecībā uz maksimālā kopējā sēra dioksīda satura palielināšanu laika apstākļu dēļ
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 91. panta c) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 606/2009 (2) ir noteikts maksimāli pieļaujamais kopējais sēra dioksīda saturs vīnā. Minētās regulas I B pielikuma A punkta 4. apakšpunktā ir paredzēts, ka Komisija var nolemt, ka attiecīgās dalībvalstis var atļaut palielināt maksimālo kopējo sēra dioksīda līmeni, kurš nepārsniedz 300 miligramus litrā, maksimāli par 50 miligramiem litrā, ja tas ir nepieciešams laika apstākļu dēļ.

               (2)

               Vācijas kompetentās iestādes 2014. gada 15. janvārī nosūtīja oficiālu pieprasījumu palielināt maksimāli pieļaujamo kopējo sēra dioksīda saturu, kurš nepārsniedz 300 miligramus litrā, maksimāli par 50 miligramiem litrā attiecībā uz vīnu no 2013. gada vīnogu ražas vīnkopības platībās, kas ietilpst norobežotajā apgabalā, kurā iegūst vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu Mosel un vīnus ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Landwein der Mosel, Landwein der Ruwer, Landwein der Saar un Saarländischer Landwein.

               (3)

               Vācijas kompetento iestāžu tehniskajā piezīmē ir skaidrots, ka laika apstākļi ir negatīvi ietekmējuši minētajās platībās 2013. gadā ievākto vīnogu sanitāro kvalitāti. Proti, vēlīnas ražas novākšanas dēļ vīnogas bija daļēji sapuvušas, tāpēc fermentācijas laikā iegūtais piruvāta, acetaldehīda un α-ketoglutarskābes saturs ir lielāks. Šīs vielas saista sēra dioksīdu un samazina tā konservējošo iedarbību. Tāpēc vīna pareizai vinifikācijai un pareizai saglabāšanai vajadzīgā sēra dioksīda kopējais saturs no šīm vīnogām iegūtajā vīnā ir lielāks. Šā iemesla dēļ Regulas (EK) Nr. 606/2009 I B pielikuma A punkta 4. apakšpunktā minētā pagaidu atļauja ir vienīgais pieejamais risinājums, lai nodrošinātu iespēju izmantot šīs nelabvēlīgo laika apstākļu skartās vīnogas tāda vīna ražošanā, kas piemērots laišanai tirgū.

               (4)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 606/2009.

               (5)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 606/2009 I B pielikuma 1. papildinājumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 4. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

            “I papildinājums

               Kopējā pieļaujamā sēra dioksīda satura palielināšana laika apstākļu dēļ

                        Gads

                        Dalībvalsts

                        Vīnkopības platības

                        Attiecīgie vīni

                        1.

                        2000

                        Vācija

                        Visas Vācijas vīnkopības platības

                        Visi vīni no 2000. gada vīnogu ražas

                        2.

                        2006

                        Vācija

                        Vīnkopības platības šādos reģionos: Bādene-Virtemberga, Bavārija, Hesene un Reinzeme-Pfalca

                        Visi vīni no 2006. gada vīnogu ražas

                        3.

                        2006

                        Francija

                        Lejasreinas un Augšreinas departamentu vīnkopības platības

                        Visi vīni no 2006. gada vīnogu ražas

                        4.

                        2013

                        Vācija

                        Vīnkopības platības no norobežotā apgabala, kurā iegūst vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu Mosel un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Landwein der Mosel, Landwein der Ruwer, Landwein der Saar un Saarländischer Landwein

                        Visi vīni no 2013. gada vīnogu ražas”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1212/2013 ( 2013. gada 26. novembris ) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

text:
               28.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 317/30

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1212/2013
   (2013. gada 26. novembris)
   par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

               (2)

               Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

               (3)

               Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto[-ajiem] KN kodu[-iem] atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

               (4)

               Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir [trīs] mēneši.

               (5)

               Par šīs regulas pielikuma 1. punktu Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā; šīs regulas pielikuma 2. punktā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto[-ajiem] KN kodu[-iem].
   2. pants
   Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot [trīs] mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 26. novembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

      (2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Preču apraksts

                  Klasifikācija
                  (KN kods)

                  Pamatojums

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Sirdspukstu mērīšanas iekārta, kuras sastāvdaļas ir:

                                          —

                                          sirdspukstu sensors un bezvadu raidītājs, kas iekļauts krūšu jostā,

                                          —

                                          sirds ritma monitorēšanas ierīce, kurā ietverts bezvadu uztvērējs un pulkstenis, ar kontroles taustiņiem un optiski elektronisku displeju, kuru var uzvilkt uz plaukstas locītavas,

                                          —

                                          pamatne sirds ritma monitorēšanas ierīces piestiprināšanai pie divriteņa stūres.

                                    Sensors uztver sirdspukstus, un attiecīgie dati tiek bez vadiem pārraidīti monitorēšanas ierīcei, kas aprēķina sirds ritmu (reālo, maksimālo vai vidējo) un parāda rezultātu.
                              Iekārta darbojas arī kā pulkstenis un hronometrs.

                                  (1) Sk. 1. attēlu.

                  9031 80 38

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3.b) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 90. nodaļas 3. piezīmi un KN kodu 9031, 9031 80 un 9031 80 38 aprakstu.
                  Sirdspukstu sensors un sirds ritma monitorēšanas ierīce ir paredzēti, lai nodrošinātu skaidri noteiktas funkcijas kopīgu izpildi 90. nodaļas 3. piezīmē minētajā nozīmē saistībā ar XVI sadaļas 4. piezīmi, jo sensors uztver sirdspukstus un nosūta signālus monitorēšanas ierīcei, lai tie tiktu apstrādāti un parādīti.
                  Iekārta ir salikta prece, kas sastāv no 90. nodaļā (mērierīce vai kontrolierīce) un 91. nodaļā (pulkstenis) klasificētiem elementiem. Saskaņā ar 3.b) noteikumu tā jāklasificē pēc sastāvdaļas, kas nosaka preces pamatīpašības.
                  Ņemot vērā iekārtas objektīvās īpašības, konkrēti, sirdspukstu mērīšanas un monitorēšanas komponentu pārsvaru, iekārtas pamatīpašības nosaka mērīšanas komponenti. Ierīces pulksteņa funkcija ir papildu funkcija tās mērīšanas aparāta funkcijai, jo aparāts, kas paredzēts mērījumu veikšanai, pamatojoties uz laiku (sirdspukstu skaits minūtē), ir saistīts ar pulksteni tālab, lai, apstrādājot mērījumus, izveidotu salīdzinājumu laikā. Tāpēc to nav iespējams klasificēt pozīcijā 9102 pie pulksteņiem.
                  To nav iespējams klasificēt arī pozīcijā 9018 pie medicīnas instrumentiem un aparatūras, jo aparātu parasti nelieto profesionālajā medicīnas praksē (sk. arī Harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumu pirmo rindkopu par pozīciju 9018).
                  Veicot mērījumus saistībā ar laika faktoru (sirds ritma jeb sirdspukstu skaitīšana minūtē), netiek skaitīts nekāda veida vienību kopējais skaits (sk. arī HS skaidrojumus par pozīciju 9029, A punktu). Tādējādi klasifikācija pozīcijā 9029 10 00 pie apgriezienu mērītājiem, ieguves mērītājiem, taksometriem, hodometriem, pedometriem un tamlīdzīgām ierīcēm nav iespējama.
                  Sirds ritma noteikšana (sirdspukstu skaits minūtē) nav apgriezienu ātruma vai lineāra ātruma mērīšana (sk. arī HS skaidrojumus par pozīciju 9029, B punktu). Tādējādi klasifikācija pozīcijā 9029 20 pie spidometriem un tahometriem arī nav iespējama.
                  Tāpēc iekārta ir jāklasificē ar KN kodu 9031 80 38 pie citādiem elektroniskiem mērīšanas vai kontroles instrumentiem, ierīcēm un iekārtām, kas citur 90. nodaļā nav minēti vai iekļauti.

                              2.

                              Sirdspukstu sensors un bezvadu raidītājs, kas iekļauts krūšu jostā, kura paredzēta aplikšanai ap krūtīm, lai uztvertu sirdspukstus.
                              Izstrādājums uztver sirdspukstus un bez vadiem pārraida attiecīgos datus sirds ritma monitorēšanas ierīcei, kas netiek uzrādīta kopā ar šo izstrādājumu.

                                  (1) Sk. 2. attēlu.

                  9031 90 85

                  Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 90. nodaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 9031, 9031 90 un 9031 90 85 aprakstu.
                  Izstrādājums ir paredzēts vienīgi vai galvenokārt lietošanai kopā ar sirdspukstu mērīšanas iekārtu, kas minēta pozīcijā 9031. Tā ir būtiska sastāvdaļa sirdspukstu mērīšanas iekārtas darbībai, jo bez tā minētā iekārta nedarbojas.
                  Tāpēc izstrādājums ir jāklasificē ar KN kodu 9031 90 85 pie citādām mērīšanas vai kontroles instrumentu, ierīču un iekārtu daļām, kas citur 90. nodaļā nav minētas vai iekļautas.

         (1)  Attēliem ir tikai informatīva nozīme.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 391/2012 ( 2012. gada 7. maijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               8.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 121/19

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 391/2012
   (2012. gada 7. maijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 7. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  64,4

                  TN

                  124,7

                  TR

                  93,0

                  US

                  39,7

                  ZZ

                  80,5

                  0707 00 05

                  JO

                  225,1

                  TR

                  138,1

                  ZZ

                  181,6

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  TR

                  130,4

                  ZZ

                  177,8

                  0805 10 20

                  EG

                  42,3

                  IL

                  73,0

                  MA

                  51,2

                  ZZ

                  55,5

                  0805 50 10

                  TR

                  52,0

                  ZA

                  91,9

                  ZZ

                  72,0

                  0808 10 80

                  AR

                  93,3

                  BR

                  81,4

                  CA

                  148,4

                  CL

                  93,9

                  CN

                  90,2

                  MA

                  85,1

                  MK

                  31,8

                  NZ

                  130,3

                  US

                  155,8

                  ZA

                  99,5

                  ZZ

                  101,0

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 721/2012 ( 2012. gada 6. augusts ), ar ko aizliedz ar āķu jedām zvejojošiem Grieķijas vai Maltas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Maltā, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

text:
               9.8.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 212/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 721/2012
   (2012. gada 6. augusts),
   ar ko aizliedz ar āķu jedām zvejojošiem Grieķijas vai Maltas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Maltā, veikt zilo tunzivju zvejas darbības Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulā (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteikts, kādu daudzumu zilo tunzivju Eiropas Savienības zvejas kuģi 2012. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā.

               (2)

               Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu (3) ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē Komisija par individuālajām kvotām, kas iedalītas to kuģiem, kuri garāki par 24 metriem, un attiecībā uz nozvejotājkuģiem, kuri ir īsāki par 24 m, jāinformē vismaz par kvotām, kas iedalītas ražotāju organizācijām vai kuģu grupām, kas zvejo ar līdzīgiem zvejas rīkiem.

               (3)

               Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zvejniecības dzīvotspēju ilgtermiņā, saskaņā ar piesardzības pieeju ilgtspējīgā veidā izmantojot ūdeņu dzīvos resursus.

               (4)

               Regulas (EK) Nr. 1224/2009 36. panta 2. punktā noteikts, ka tad, ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju vai citu tās rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka Eiropas Savienībai, dalībvalstij vai dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt par pilnībā izmantotām attiecībā uz vienu vai vairākiem zvejas rīkiem vai flotēm, Komisija informē par to attiecīgās dalībvalstis un aizliedz zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas darbībās iesaistīto floti.

               (5)

               Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka zvejas iespējas, kas zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā iedalītas ar āķu jedām zvejojošiem Grieķijas vai Maltas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā vai Maltā, ir uzskatāmas par pilnībā apgūtām.

               (6)

               Grieķija 2012. gada 3. maijā informēja Komisiju par to, ka tā no minētās dienas plkst. 00.00 ir aizliegusi veikt zvejas darbības Grieķijas kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām un kuri 2012. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā.

               (7)

               Malta 2012. gada 2. jūlijā informēja Komisiju par to, ka tā no 1. jūlija plkst. 00.00 ir aizliegusi veikt zvejas darbības Maltas kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām un kuri 2012. gadā aktīvi darbojās zilo tunzivju zvejā.

               (8)

               Neskarot iepriekš minēto Grieķijas un Maltas rīcību, Komisijai ir jāapstiprina aizliegums no 2012. gada 3. maija plkst. 00.00 ar āķu jedām zvejojošiem Grieķijas kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā, un no 2012. gada 1. jūlija plkst. 00.00 ar āķu jedām zvejojošiem Maltas kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Maltā, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar āķu jedām zvejojošiem Grieķijas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Grieķijā, ir aizliegta vēlākais no 2012. gada 3. maija plkst. 00.00.
   No minētās dienas ir aizliegts arī paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šiem krājumiem.
   2. pants
   Zilo tunzivju zveja Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ar āķu jedām zvejojošiem Maltas karoga kuģiem vai kuģiem, kas reģistrēti Maltā, ir aizliegta vēlākais no 2012. gada 1. jūlija plkst. 00.00.
   No minētās dienas ir aizliegts arī paturēt uz kuģa, ievietot sprostos nobarošanai vai audzēšanai, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šiem krājumiem.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 6. augustā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Antonio TAJANI

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 25, 27.1.2012., 55. lpp.

      (3)  OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.