title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2005 (2016. gada 16. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam

text:
               17.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 310/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2005
   (2016. gada 16. novembris),
   ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 7. pantu,
   pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Procedūras sākšana

               (1)

               Pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (2) 5. pantu, 2016. gada 18. februārī Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrēta Korejas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes vieglā termopapīra importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

               (2)

               Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2016. gada 4. janvārī Eiropas Termopapīra ražotāju apvienība (“ETPA”) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no konkrētā vieglā termopapīra kopējā saražotā apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

         1.2.   Ieinteresētās personas

               (3)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Papildus tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Korejas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus un aicināja tos piedalīties.

               (4)

               Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona (“uzklausīšanas amatpersona”).

               (5)

               Pēc pieprasījuma, ko iesniedza Hansol grupa, pie kuras pieder divi saistīti ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, notika divas uzklausīšanas pie uzklausīšanas amatpersonas. Pirmajā uzklausīšanā 2016. gada maijā attiecībā uz vairākiem saistītiem pārveidotājiem tika pieprasīts atbrīvojums no atbilžu sniegšanas uz anketas jautājumiem. Lai pārbaudītu argumentus, kas bija atbrīvojuma pieprasījuma pamatā, Komisija uzklausīja vienu no saistītajiem pārveidotājiem un veica pie tā pārbaudes apmeklējumu, pēc tam palikdama pie prasības, ka vienam no saistītajiem pārveidotājiem ir jāatbild uz anketas jautājumiem, savukārt piešķīra atbrīvojumu trim citiem saistītajiem pārveidotājiem. Otrajā uzklausīšanā 2016. gada septembrī divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, vairāki nesaistīti importētāji un lietotāji un Korejas valdības pārstāvji izvirzīja vairākas prasības, kas attiecās uz attiecīgā ražojuma definīciju, sūdzību, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm.

         a)   Atlase

               (6)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

         Savienības ražotāju atlase

               (7)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija veidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji no divām dažādām dalībvalstīm. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms atbilda 75–95 % (4) no to uzņēmumu pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā, kuri pieteicās iekļaušanai izlasē, un no aplēstā kopējā pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust viedokli par provizorisko izlasi. Piezīmes par provizorisko izlasi netika iesniegtas, tāpēc izlase tika apstiprināta. Izlase reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozari.

         Importētāju atlase

               (8)

               Lai lemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

               (9)

               Viens nesaistīts pārveidotājs, kas veica importu, sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka to iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Piezīmes netika iesniegtas.

         b)   Atbildes uz anketas jautājumiem

               (10)

               Komisija nosūtīja anketas diviem saistītiem ražotājiem eksportētājiem, proti, Hansol Paper Co., Ltd (Hansol Paper) un Hansol Artone Paper Co., Ltd (Artone), kuri abi pieder pie Hansol grupas, kā arī to saistītajam tirgotājam Hansol Europe B.V. (Hansol Europe) un saistītajam pārveidotājam Schades Ltd (Schades). Anketas tika nosūtītas arī trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un aptuveni 50 personām (26 lietotājiem, 21 starpniekam, divām apvienībām un vienam nesaistītam importētājam), kuri pauda interesi par izmeklēšanu.

               (11)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem ražotājiem eksportētājiem un to saistītā tirgotāja un pārveidotāja, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, deviņiem nesaistītiem pārveidotājiem, diviem tirgotājiem atšķirīgos līmeņos, viena nesaistīta pārveidotāja, kas veic importu, un no vienas apvienības. Vēl vienpadsmit personas sniedza atbildes brīvā formā.

         c)   Pārbaudes apmeklējumi

               (12)

               Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

                           —

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spānija,

                                       —

                                          Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Vācija,

                                       —

                                          Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Vācija,

                           —

                           importētājs/lietotājs:

                                       —

                                          Papiery Powlekane “PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Polija,

                           —

                           ražotāji eksportētāji Korejas Republikā:

                                       —

                                          Hansol grupa (Hansol Paper un Artone), Seoul, Korejas Republika,

                           —

                           tirgotājs, kas saistīts ar Hansol grupas ražotājiem eksportētājiem:

                                       —

                                          Hansol Europe, Hoofddorp, Nīderlande,

                           —

                           pārveidotājs, kas saistīts ar Hansol grupas ražotājiem eksportētājiem:

                                       —

                                          Schades, Ripley, Apvienotā Karaliste.

         d)   Datu noformējums

               (13)

               Ņemot vērā, ka dažus datus iesniedza tikai neliels skaits personu, daži tālāk norādītie skaitļi sniegti diapazonos.

         1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (14)

               Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (15)

               Attiecīgais ražojums ir Korejas Republikas izcelsmes vieglais termopapīrs (LWTP), kas sver 65 g/m2 vai mazāk; ruļļos, kuru platums ir 20 cm vai vairāk, ar ruļļa svaru (ieskaitot papīru) 50 kg vai vairāk un ruļļa diametru (ieskaitot papīru) 40 cm vai vairāk (“lielie ruļļi”); ar bāzes pārklājumu no vienas vai abām pusēm vai bez tā; ar termojutīgas vielas (krāsvielas un attīstītāja maisījums, kas karsēšanas procesā reaģē un veido attēlu) pārklājumu no vienas vai abām pusēm; ar virspārklājumu vai bez tā, patlaban klasificēts ar KN kodiem ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 un ex 4823 90 85 (“attiecīgais ražojums”).

               (16)

               Vieglo termopapīru var ražot, izmantojot vairāku veidu attīstītājus: attīstītājus, kas satur bis-fenolu A un bis-fenolu S (LWTP, kas satur fenolu) vai attīstītājus, kas nesatur fenolus (LWTP bez fenola). Šī izmeklēšana attiecas uz abu veidu LWTP.

               (17)

               Vieglo termopapīru izmanto tirdzniecības vietu lietojumos, piemēram, mazumtirgotāja izdotajiem čekiem.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (18)

               Izmeklēšana liecina, ka visiem šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                           —

                           attiecīgajam ražojumam,

                           —

                           Korejas Republikā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

                           —

                           Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

               (19)

               Tāpēc šajā posmā Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

               (20)

               Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, lūdza, lai LWTP bez fenola izslēgtu no ražojuma tvēruma, jo LWTP bez fenola Korejas Republikā neražojot un no turienes neeksportējot un tas atšķiroties no LWTP, kas satur fenolu, ķīmiskā sastāva, patērētāju uztveres, ražošanas procesu, galalietojumu un tirgus cenas ziņā. Šī pati persona lūdza izslēgt LWTP, kas sver mazāk nekā 44 g/m2.

               (21)

               Šajā ziņā izmeklēšana liecina, ka ir vairāku veidu LWTP, ieskaitot papīru ar fenolu un bez tā un papīru, kas sver mazāk nekā 44 g/m2, un tie visi uzskatāmi par vienotu ražojumu, jo tiem visiem ir līdzīgas pamatīpašības, līdzīgi ražošanas procesi, identiski galalietojumi un no lietotāju un patērētāju viedokļa tie ir savstarpēji aizstājami. Izmeklēšanā tika atklāts, ka faktiski visu veidu ražojums sastāv no papīra bāzes ar termojutīgu pārklājumu un ka būtībā visi ražojumi top līdzīgos ražošanas procesos. Turklāt visu veidu LWTP ir līdzīgas īpašības, un to izmanto drukāšanai ar termoprinteri. Tāpēc no lietotāja un patērētāja viedokļa ar visiem veidiem var panākt līdzīgus rezultātus.

               (22)

               Bez tam būtu jānorāda, ka lūgums izslēgt LWTP, kas sver mazāk nekā 44 g/m2, nekādā ziņā netika pamatots ar pierādījumiem.

               (23)

               Lai gan ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka patērētāji atšķirīgi uztver LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola, šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem, un izmeklēšanā apstiprinājās, ka lielākā daļa patērētāju nezina, kāds ir konkrētais LWTP, tāpēc neizšķir LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola. Turklāt LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola tirgus cenas ievērojami neatšķiras. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka visu veidu LWTP savstarpēji konkurē, tomēr pastāv dažas cenu atšķirības. Cenu konkurence starp ražojuma veidiem ir sīkāk aprakstīta 5.2.4. iedaļā.

               (24)

               Iepriekš minēto iemeslu dēļ šajā posmā ražojumus, kas sver mazāk par 44 g/m2, un LWTP bez fenola nevar izslēgt no līdzīgā ražojuma definīcijas. Abi apgalvojumi tika provizoriski noraidīti.

         3.   DEMPINGS

   3.1.   Ievadpiezīme

               (25)

               Izmeklēšanas periodā Hansol grupa 15–25 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā pārdeva vai nu tieši nesaistītām personām, vai netieši tālākpārdošanai ar saistīto personu starpniecību; lielākā daļa pārdošanas apjoma Savienībā (75–85 %) bija pārdošana saistītām personām un bija paredzēta pārveidošanai mazos ruļļos. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ skaitļi sniegti diapazonos. Lai dempinga aprēķins būtu reprezentatīvs, tajā ir iekļauti abi pārdošanas kanāli un tiem piešķirts attiecīgs svērums.

         3.2.   Normālā vērtība

               (26)

               Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotāju eksportētāju kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis reprezentatīvs.

               (27)

               Pēc tam Komisija ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai ļoti līdzīgi ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

               (28)

               Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāju eksportētāju iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka apjomos, kas ir mazāki par 5 % no kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību, pārdoti trīs ražojuma veidi. Šie ražojuma veidi tika uzskatīti par salīdzināmiem ar tiem ražojuma veidiem, ko pārdod iekšzemes tirgū – vienīgā atšķirība ir papīra svars un vienā gadījumā izmantotā fenola veids. Šiem ražojuma veidiem tika aprēķināta saliktā normālā vērtība.

               (29)

               Ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

               (30)

               Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

                           a)

                           tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

               (31)

               Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

               (32)

               Normālā vērtība ir ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena izmeklēšanas periodā, ja:

                           a)

                           šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

                           b)

                           šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

               (33)

               Izvērtējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka lielākā daļa no tā bijusi rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniegusi ražošanas izmaksas. Normālā vērtība tādējādi tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā.

               (34)

               Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kam iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos netika pārdots līdzīgais ražojums vai tas tika pārdots nepietiekamos daudzumos, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību.

               (35)

               Saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

                           a)

                           vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā; un

                           b)

                           vidējo svērto peļņu, ko izmeklēšanas periodā guvuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

               (36)

               Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

         3.3.   Eksporta cena

               (37)

               Kā paskaidrots 25. apsvērumā, Hansol grupa Savienībā pārdeva lielos ruļļus nesaistītām personām, kā arī saistītām personām tālākpārdošanai, tomēr lielākā daļa pārdošanas Savienībā bija attiecīgā ražojuma pārdošana saistītiem uzņēmumiem pārveidošanai mazos ruļļos, ko pēc tam pārdod tālāk nesaistītiem pircējiem.

               (38)

               Attiecībā uz attiecīgā ražojuma pārdošanu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

               (39)

               Attiecībā uz attiecīgā ražojuma pārdošanu Savienībai ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojas kā importētāji/tirgotāji un/vai kā pārveidotāji, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Pārdošanas cena, ko saistītā persona maksājusi nesaistītiem pircējiem, tika koriģēta atpakaļ līdz EXW cenai, atņemot saistītās personas PVA izmaksas, samērīgu peļņu un attiecīgos gadījumos citas izmaksas. Attiecībā uz mazo ruļļu pārdošanu tika atņemtas arī paziņotās un pārbaudītās pārveidošanas izmaksas.

               (40)

               Attiecībā uz izmantoto peļņas procentu Komisija, ievērojot Savienības tiesu iedibināto judikatūru, neizmantoja saistīto uzņēmumu peļņas procentus, jo tie tiek uzskatīti par neuzticamiem. Viens nesaistīts importētājs sadarbojās, bet tā rentabilitātes rādītāji bija konfidenciāli, un tos nevarēja izpaust. Tāpēc, ņemot vērā, ka cita informācija nebija pieejama, tika izmantots tāds pats peļņas procents, kāds iepriekšējā procedūrā, kura attiecās uz citu papīra izstrādājumu (krītoto papīru), ko ražo līdzīga ražošanas nozare (5). Abi ražojumi un nozares ir ļoti līdzīgi (abas ir kapitālietilpīgas nozares, turklāt daži LWTP ražotāji ražo arī krīta papīru), tāpēc šī metode pieņemama peļņas procenta noteikšanai tika atzīta par pamatotu. Peļņas procents, kas tika izmantots, jo cita informācija nav pieejama, ir 4,5 %.

         3.4.   Salīdzinājums

               (41)

               Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

               (42)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

               (43)

               Mazo ruļļu ražošanai un pārdošanai izmantoto lielo ruļļu izcelsme nebija izsekojama, tāpēc saistītām personām pārveidošanai mazajos ruļļos pārdoto lielo ruļļu eksporta cena tika salīdzināta ar normālo vērtību, kas tika noteikta apkopotā veidā, t. i., gan attiecībā uz Hansol Paper, gan Artone katram ražojuma veidam balstīta uz vidējo iekšzemes pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām.

               (44)

               Eksporta cenu dempinga starpība attiecībā uz lielo ruļļu tiešo pārdošanu nesaistītām personām un lielo ruļļu pārdošanu ar saistītu personu starpniecību tika noteikta, salīdzinot Hansol Paper eksporta cenu pa ražojuma veidiem ar Hansol Paper normālo vērtību pa ražojuma veidiem un Artone eksporta cenu pa ražojuma veidiem ar Artone normālo vērtību pa ražojuma veidiem.

         3.5.   Dempinga starpība

               (45)

               Šādi aprēķinātā dempinga starpība ir 10–15 % attiecībā uz to lielo ruļļu pārdošanu, kurus pēc tam pārveido par mazajiem ruļļiem, ko pārdod nesaistītām personām, un 0,5–5 % attiecībā uz lielo ruļļu pārdošanu nesaistītām personām un saistītām personām.

               (46)

               Kā paskaidrots 25. apsvērumā, 15–25 % no Hansol grupas eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā bija lielo ruļļu (tieša vai netieša) pārdošana, savukārt pārējā bija lielo ruļļu pārdošana saistītām personām, pēc tam tie tika pārveidoti par mazajiem ruļļiem un pārdoti. Iepriekšminētajām dempinga starpībām tika piešķirts attiecīgs svērums. Tas tika darīts, piemērojot tiešai vai netiešai pārdošanai nesaistītām personām paredzēto lielo ruļļu daļu (t. i., 15–25 %) dempinga starpībai, kas aprēķināta lielajiem ruļļiem, proti, 0,5–5 %, un piemērojot pārdošanai saistītām personām paredzēto lielo ruļļu daļu, kurus plānots pārveidot par mazajiem ruļļiem, ko pēc tam pārdod tālāk nesaistītām personām, (t. i., 75–85 %) dempinga starpībai, kas aprēķināta lielajiem ruļļiem, kurus pārveido par mazajiem ruļļiem, proti, 10–15 %.

               (47)

               Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

               (48)

               Pamatojoties uz to, vidējā svērtā provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

                           Uzņēmums

                           Provizoriskā dempinga starpība

                              Hansol grupa (Hansol Paper Co., Ltd un Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           Visi pārējie uzņēmumi (%)

                           12,1

               (49)

               Visiem pārējiem Korejas Republikas ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

               (50)

               Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa apjoms bija tāds pats kā kopējais eksporta apjoms uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt uzņēmuma, kas sadarbojās, dempinga starpības apmērā.

         4.   KAITĒJUMS

   4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

               (51)

               Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja pieci Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               (52)

               Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 372 645 t. Komisija šo skaitli aprēķināja, ņemot vērā atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza sūdzības iesniedzējs, un salīdzinot tās ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz individuālās anketas jautājumiem. Kā norādīts 7. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāv 75–95 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (53)

               Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem Savienībā (avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedzis sūdzības iesniedzējs, un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz individuālās anketas jautājumiem), sūdzības iesniedzēja aplēsēm par LWTP importu no Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV) un Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu Savienībā (avots: dempinga anketa).

               (54)

               Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā (t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Kopējais patēriņš Savienībā

                           163 000 –168 000

                           178 000 –183 000

                           178 000 –183 000

                           189 000 –194 000

                              Indekss

                              100

                              109

                              108

                              115

                              Avots: kaitējuma un dempinga anketas.

               (55)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 15 %, lielākoties tas notika 2012.–2013. gadā un pēc tam 2014.–2015. gadā.

         4.3.   Imports no attiecīgās valsts

   4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

               (56)

               Komisija noteica importa apjomu, ņemot vērā ražotāja eksportētāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz patēriņu Savienībā (sk. 53. apsvērumu).

               (57)

               Importam no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda dinamika:

                  2. tabula

                  Importa apjoms (t) un tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Importa apjoms no attiecīgās valsts (t)

                           1 000 –2 000

                           12 000 –17 000

                           19 000 –25 000

                           23 000 –28 000

                              Indekss

                              100

                              1 268

                              1 949

                              2 279

                           Tirgus daļa (%)

                           0,7

                           8,0

                           12,4

                           13,6

                              Indekss

                              100

                              1 169

                              1 801

                              1 975

                              Avots: dempinga un kaitējuma anketas.

               (58)

               Imports no Korejas Republikas 2015. gadā bija 22,8 reizes lielāks nekā 2012. gadā. Izmeklēšanas periodā tirgus daļa palielinājās no 0,7 % 2012. gadā līdz 13,6 % izmeklēšanas periodā.

         4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

               (59)

               Komisija noteica importa cenas, ņemot vērā ražotāja eksportētāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem.

               (60)

               Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās cenas dinamika:

                  3. tabula

                  Importa cenas (EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Importa no Korejas vidējā cena

                           1 400 –1 500

                           1 450 –1 550

                           1 300 –1 400

                           1 200 –1 300

                              Indekss

                              100

                              103

                              92

                              85

                              Avots: dempinga anketa.

               (61)

               Vidējās cenas importam Savienībā no attiecīgās valsts kopumā saruka par 15 %. Tiek norādīts, ka cena 2012. gadā balstījās uz ļoti mazu importa apjomu. Pastāv skaidri redzama sakritība laikā starp tirgus daļas palielināšanos un cenu sarukumu.

               (62)

               Komisija konstatēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

                           a)

                           katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī); un

                           b)

                           atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas par importu, kuru veikuši ražotāji, kas sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) cenas līmenī, attiecīgi koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas.

               (63)

               Atbilstoši 25. apsvērumā izskaidrotajai metodikai Komisija ņēma vērā attiecīgā ražojuma apjomu, kas pārdots vai nu tieši nesaistītiem pircējiem, vai saistītām personām Savienībā pārveidošanai par mazajiem ruļļiem.

               (64)

               Cenu salīdzinājums tika veikts pa ražojuma veidiem. Vajadzības gadījumā darījumi tika attiecīgi koriģēti. Tika atskaitīti rabati un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū ir 8,1 %. Tika konstatēts, ka cenu samazinājums skar ap 84 % no importa apjomiem.

         4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

               (65)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmējis imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā skāruši Savienības ražošanas nozari.

               (66)

               Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, un dokumentos, ko vēlāk iesniedzis sūdzības iesniedzējs. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (67)

               Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

               (68)

               Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

         4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (69)

               Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  4. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Ražošanas apjoms (t)

                           376 150

                           344 525

                           349 601

                           372 645

                              Indekss

                              100

                              92

                              93

                              99

                           Ražošanas jauda (t)

                           393 333

                           404 080

                           401 142

                           402 997

                              Indekss

                              100

                              103

                              102

                              102

                           Jaudas izmantojums (%)

                           96

                           85

                           87

                           92

                              Indekss

                              100

                              89

                              91

                              97

                              Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

               (70)

               Izmeklējamā ražojuma ražošana ir saistīta ar augstām fiksētajām izmaksām. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms saruka par 1 %. Zemāks ražošanas apjoms ir fiksēts 2013. un 2014. gadā, kad vienam izlasē iekļautam Savienības ražotājam bija zināmas grūtības.

               (71)

               Kopējais ražošanas apjoms bija samērā stabils. 2012. gadā rādītājs bija neparasti zems un atspoguļoja to, ka viens Savienības ražotājs ārkārtas apstākļu dēļ uz laiku bija pārtraucis šā ražojuma ražošanu. 2013. gadā minētais ražotājs darbojās normāli. Tiek arī norādīts, ka vēl cits Savienības ražotājs, kurš bija pats mazākais, attiecīgajā periodā pakāpeniski izbeidza konkrētā ražojuma ražošanu.

               (72)

               Kopumā jaudas izmantojuma sarukums ir saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos. Kā paskaidrots 125. apsvērumā, 4. tabulā parādītais lielais jaudas izmantojums nenozīmē, ka ražošanas nozare nevar ražot vairāk.

         4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (73)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  5. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

                           159 000 –164 000

                           160 000 –165 000

                           153 000 –158 000

                           160 000 –165 000

                              Indekss

                              100

                              101

                              97

                              101

                           Tirgus daļa (%)

                           96,9

                           90,3

                           86,7

                           85,1

                              Indekss

                              100

                              94

                              90

                              88

                              Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

               (74)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 1 %.

               (75)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka no 96,9 % līdz 85,1 %, jo tā nespēja savā labā izmantot patēriņa pieaugumu. Lai saglabātu pārdošanas līmeni un izvairītos no vēl lielāka tirgus daļas sarukuma, Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt savas pārdošanas cenas sakarā ar nepārtrauktu cenu spiedienu, ko radīja attiecīgais imports.

         4.4.2.3.   Izaugsme

               (76)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā (brīvajā tirgū) palielinājās par aptuveni 15 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nemainījās. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu, savukārt importam no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā tirgus daļa palielinājās, iegūstot gandrīz visu patēriņa pieaugumu.

         4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

               (77)

               Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  6. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Nodarbināto skaits

                           851

                           784

                           797

                           842

                              Indekss

                              100

                              92

                              94

                              99

                           Ražīgums (vienība/nodarbinātais)

                           442

                           439

                           439

                           443

                              Indekss

                              100

                              99

                              99

                              100

                              Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

               (78)

               Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā būtiski nemainījās. Nodarbinātības līmenis ļoti cieši atbilst ražošanas apjomam. Savienības ražošanas nozare centās saglabāt darba vietas, lai gan tās rentabilitāte saruka.

               (79)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, vērā ņemami nemainījās. Ražošanas process jau lielā mērā bija optimizēts.

         4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (80)

               Dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā, ka importa apjoms no attiecīgās valsts palielinājās un tā cenas saruka, faktiskās dempinga starpības lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska.

               (81)

               Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana, kas skar attiecīgo ražojumu. Tāpēc nav pieejami dati, kas nepieciešami, lai novērtētu iespējamā iepriekšējā dempinga ietekmi.

         4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

   4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

               (82)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  7. tabula

                  Pārdošanas cenas Savienībā

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

                           1 316

                           1 297

                           1 181

                           1 176

                              Indekss

                              100

                              98

                              90

                              89

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           1 177

                           1 176

                           1 155

                           1 215

                              Indekss

                              100

                              100

                              98

                              103

                              Avots: kaitējuma anketas.

               (83)

               Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir sarukušas (– 11 %), pretēji atbilstošajām izmaksām (+ 3 %). Izmeklēšanas periodā pārdošanas cenas vidēji bija zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas.

               (84)

               Lai ierobežotu tirgus daļas zaudēšanu, Savienības ražotāji ņēma vērā importa cenas lejupvērsto tendenci un ievērojami pazemināja savu pārdošanas cenu. Ražošanas izmaksu palielināšanos daļēji var skaidrot ar to, ka LWTP ir saistīta ar augstām fiksētajām izmaksām, kas atbilst ražošanas apjoma sarukumam (– 3 % izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem). Saglabājot stingru uzraudzību pār citām izmaksām un īstenojot racionalizāciju, Savienības ražotāji daļēji kompensēja izejvielu izmaksu pieaugumu, kas izrietēja no nelabvēlīga USD/EUR maiņas kursa (papīra masas tirdzniecības valūta ir USD).

         4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

               (85)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  8. tabula

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

                           64 244

                           63 424

                           65 919

                           67 047

                              Indekss

                              100

                              99

                              103

                              104

                              Avots: kaitējuma anketas.

               (86)

               Attiecīgajā periodā viena nodarbinātā vidējā alga paaugstinājās par 4 %. Tas atbilst inflācijas izraisītajam vispārējam cenu pieaugumam Savienībā.

         4.4.3.3.   Krājumi

               (87)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  9. tabula

                  Krājumi

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Krājumi perioda beigās (t)

                           24 000 –29 000

                           15 000 –20 000

                           23 000 –28 000

                           23 000 –28 000

                              Indekss

                              100

                              65

                              94

                              93

                           Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%)

                           7,9

                           5,9

                           8,3

                           7,6

                              Indekss

                              100

                              74

                              105

                              96

                              Avots: kaitējuma anketas.

               (88)

               Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās saruka par 7 %. Parasti līdzīgo ražojumu ražo pēc īpaša lietotāju pasūtījuma. Šajā nozarē krājumus neuzskata par nozīmīgu kaitējuma rādītāju, jo parasti tie atbilst ražošanas apjomam un nepārsniedz viena mēneša ražošanas apjomu. Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, ir līdzīgi kā attiecīgā perioda sākumā un beigās.

         4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (89)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  10. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           13,0

                           11,5

                           5,3

                           – 0,5

                              Indekss

                              100

                              89

                              41

                              – 4

                           Naudas plūsma (EUR)

                           80 000 000 –100 000 000

                           45 000 000 –65 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                              Indekss

                              100

                              64

                              19

                              21

                           Ieguldījumi (EUR)

                           1 500 000 –6 500 000

                           2 000 000 –7 000 000

                           6 000 000 –11 000 000

                           4 500 000 –9 000 000

                              Indekss

                              100

                              116

                              280

                              203

                           Ienākums no ieguldījumiem (%)

                           203,93

                           132,56

                           58,28

                           57,17

                              Indekss

                              100

                              65

                              29

                              28

                              Avots: kaitējuma anketas.

               (90)

               Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

               (91)

               Rentabilitātes dinamika attiecīgajā periodā bija negatīva: 2012. gadā tika gūta peļņa, bet izmeklēšanas periodā tika ciesti zaudējumi (– 0,5 %). Šī tendence ir daļēji saistīta ar dažu Savienības ražotāju īstenoto racionalizāciju, taču ievērojamais pieaugošā importa no attiecīgās valsts cenu un apjoma spiediens uz Savienības ražošanas nozari 2013.–2015. gadā nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei izmantot savā labā pieaugošo Savienības patēriņu.

               (92)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence atbilda izteiktajai lejupvērstajai tendencei galvenokārt tāpēc, ka saruka rentabilitāte.

               (93)

               Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tas saruka (– 72 %) atbilstoši rentabilitātei. Izņemot konkrētus ieguldījumus, ko 2014.–2015. gadā veica viens Savienības ražotājs, lai uzlabotu efektivitāti, izlasē iekļauto ražotāju ieguldījumu apjoms atbilda tam, kas bija noteikti nepieciešams, lai turpinātu uzņēmuma darbību.

               (94)

               Rentabilitātes sarukums ietekmēja spēju piesaistīt kapitālu – par to liecina zemais ieguldījumu apjoms nozarē.

         4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

               (95)

               Attiecīgajā periodā kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir būtisks un nepārprotams tādu ar cenu saistītu kaitējuma rādītāju ziņā kā pārdošanas cenas nospiešana (– 11 %), rentabilitātes sarukums (no + 13 % līdz – 0,5 %), naudas plūsma un ieguvums no neto aktīviem. Sarūkot pārdošanas cenām, konkrētas darbības, kas vērstas uz efektivitātes uzlabošanu un stingras uzraudzības saglabāšanu par izmaksām, nevarēja novērst to, ka Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā cieta zaudējumus. Turklāt attiecībā uz kaitējuma rādītājiem, kas saistīti ar apjomu, Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no patēriņa pieauguma Eiropas Savienībā. Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā saruka par 12 procentpunktiem.

               (96)

               Ņemot vērā šāda veida ražošanas nozares īpatnības (kapitālietilpīga nozare, pamatā nepārtraukts ražošanas process), tādi ar apjomu saistīti rādītāji kā ražošanas vai pārdošanas apjoms liecina par visnotaļ stabilu tendenci. Taču tas jāskata augoša pieprasījuma kontekstā, tātad relatīvā izteiksmē situācija ir pasliktinājusies.

               (97)

               Kaut arī attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veikusi konkrētas darbības (piemēram, ņemot vērā tālākus iekšējās optimizācijas procesus), lai uzlabotu savu vispārējo darbību, tās situācija ir ievērojami pasliktinājusies rentabilitātes un zaudētas tirgus daļas ziņā. Grūtības piesaistīt kapitālu likušas apturēt dažus ieguldījumus.

               (98)

               Pamatojoties uz minēto, Komisija šajā posmā secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         5.   CĒLOŅSAKARĪBA

               (99)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja arī, vai tajā pašā laikā kaitējumu Savienības ražošanas nozarei varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi: imports no citām valstīm, LWTP bez fenola cenu ietekme, ASV noteiktie antidempinga maksājumi, Savienības ražotāju eksporta rādītāji, pieaugoša konkurence starp Savienības ražotājiem, vairāki ar izmaksām saistīti aspekti, globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu), cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm un Savienības ražošanas nozares īstenota racionalizācija.

         5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

               (100)

               Attiecīgajā periodā ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas saruka vidēji par 15 %. Attiecīgajā periodā pastāvīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu līdz dempinga līmenim, attiecīgo valstu ražotāji no 2012. gada (0,7 %) līdz izmeklēšanas periodam (13,6 %) spēja ievērojami palielināt savu tirgus daļu.

               (101)

               Pastāvīgi pieaugot importam, kuram raksturīgs cenu samazinājums, no Korejas Republikas, pēc tam, kad ražotājs eksportētājs ievērojami palielināja jaudu, nepārprotami tika negatīvi ietekmēti Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji. Lai ierobežotu tirgus daļas zaudēšanu, Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā importu par dempinga cenām, bija spiesta pazemināt savas pārdošanas cenas Savienībā, un tāpēc izmeklēšanas periodā tā cieta zaudējumus. Turklāt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās stabils, tādējādi tā nespēja gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma un tāpēc zaudēja gandrīz 12 % no tirgus daļas.

               (102)

               Ņemot vērā acīmredzamo sakritību laikā starp arvien pieaugošo importa apjomu par dempinga cenām, kuras pastāvīgi pazeminājās un, kā tika konstatēts, bija mazākas par Savienības cenām, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma stagnēšanu, tirgus daļas zaudēšanu un cenu nospiešanu, kuru dēļ izlasē iekļautie ražotāji cieta zaudējumus, no otras puses, tiek secināts, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām.

         5.2.   Citu faktoru ietekme

   5.2.1.   Imports no trešām valstīm

               (103)

               Importa apjoma no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  11. tabula

                  Imports no trešām valstīm

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti

                           Apjoms (t)

                           3 500 –5 000

                           2 000 –3 500

                           1 500 –3 000

                           2 000 –3 500

                              Indekss

                              100

                              75

                              44

                              63

                           Tirgus daļa (%)

                           2,4

                           1,7

                           1,0

                           1,3

                           Vidējā cena (EUR)

                           799

                           631

                           677

                           1 147

                              Indekss

                              100

                              79

                              85

                              143

                              Avots: dempinga anketa un ETPA aplēses.

               (104)

               Imports no attiecīgās valsts arī ir gandrīz viss imports Savienībā. Imports no citām valstīm (ASV un ĶTR) attiecīgajā periodā saruka par 37 %. Izmeklēšanas periodā minētā importa tirgus daļa bija 1,3 %, tātad zem de minimis līmeņa, un nav domājams, ka tā varētu būt izraisījusi kaitējumu Savienības ražotājiem un varētu izjaukt cēloņsakarību.

         5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

               (105)

               Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjomam (pārdošana nesaistītam personām) attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  12. tabula

                  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

                           2012

                           2013

                           2014

                           Izmeklēšanas periods

                           Eksporta apjoms (t)

                           70 000 –90 000

                           90 000 –110 000

                           100 000 –120 000

                           95 000 –115 000

                              Indekss

                              100

                              125

                              135

                              127

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           1 234

                           1 177

                           1 127

                           1 211

                              Indekss

                              100

                              95

                              91

                              98

                              Avots: kaitējuma anketas.

               (106)

               Attiecīgajā periodā eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem palielinājās par 27 %. Cenas attiecīgajā periodā pazeminājās (– 2 %), taču mazākā mērā nekā cena Savienības tirgū (– 11 %). Ņemot vērā to, ka rentabilitāte eksporta tirgos gan saruka, tomēr bija labāka nekā Savienībā, Savienības ražotāji izmantoja dažas eksporta iespējas, lai maksimāli izmantotu jaudu un mazinātu fiksētās izmaksas.

               (107)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, nav domājams, ka Savienības ražošanas nozares eksports varētu būt izraisījis kaitējumu Savienības ražotājiem un varētu izjaukt cēloņsakarību.

         5.2.3.   ASV noteiktie antidempinga maksājumi

               (108)

               Ražotājs eksportētājs apgalvo, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei skaidrojams ar to, ka viens izlasē iekļautais ražotājs nav varējis pārdot LWTP Amerikas Savienotajās Valstīs ražojumam noteikto lielo antidempinga maksājumu dēļ.

               (109)

               Šiem apstākļiem ir zināma ietekme uz vienu Savienības ražotāju ražošanas apjoma ziņā (sk. 70. apsvērumu). Tomēr šie apstākļi neietekmē lielāko daļu datu, kas attiecas uz šo Savienības ražotāju, piemēram, Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāti un naudas plūsmu.

               (110)

               Katrā ziņā ietekme uz Savienības ražošanas nozari kopumā ir ierobežota. Iemesli ir dažādi. Pirmkārt, šis jautājums attiecas tikai uz vienu Savienības ražotājiem: būtu jānorāda, ka pārējie divi izlasē iekļautie ražotāji, uz kuriem neattiecas pasākumi, palielināja pārdošanas apjomu uz ASV. Otrkārt, konkrētais ražotājs spēja daļēji kompensēt ietekmi, palielinot eksportu uz citiem tirgiem. Visbeidzot, 2015. gada februārī ASV atcēla antidempinga maksājumus. Izmeklēšanas periodā kopējā ietekmē ir gandrīz nulles līmenī.

               (111)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, ASV noteikto antidempinga maksājumu ietekme uz Savienības ražošanas nozari kopumā netiek uzskatīta par tik būtisku, lai izjauktu cēloņsakarību.

         5.2.4.   LWTP bez fenola cenu nospiešana

               (112)

               Ražotājs eksportētājs apgalvo, ka Savienības cenu nospiešanu nav izraisījis vis imports no Korejas, bet gan tas, ka pazeminājusies cena LWTP bez fenola – ražojumam, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, bet kas netiek eksportēts no Korejas Republikas. Šis apgalvojums ir balstīts uz pirkšanas cenu, ko maksā daži uzņēmumi (pērk no diviem Savienības ražotājiem), kas saistīti ar ražotāju eksportētāju.

               (113)

               Šajā ziņā, kā jau ir paskaidrots 20. un tam sekojošos apsvērumos, vispirms būtu jānorāda, ka LWTP bez fenola un LWTP ar fenolu var sasvstarpēji aizstāt un tie savā starpā konkurē, tādējādi ar LWTP bez fenola cenu var ietekmēt imports no Korejas un tirgus kopumā, kur LWTP ar fenolu dominē (84 % no Savienības patēriņa). Turklāt Savienības ražošanas nozares dati liecina, ka attiecīgajā periodā LWTP bez fenola vienības pārdošanas cenas saruka mazāk nekā LWTP ar fenolu vienības pārdošanas cenas. Tādējādi cenu nospiešana faktiski ir vēl jo svarīga, ja neņem vērā Savienības ražošanas nozares LWTP bez fenola pārdošanas ietekmi. Turklāt cenu samazinājuma aprēķini, kuru pamatā bija līdzīgu ražojuma veidu salīdzinājums, proti, tika izslēgti veidi bez fenola, kas netika importēti, liecina, ka cenu samazinājums bijis ievērojams.

         5.2.5.   Citi iemesli

               (114)

               Dažas personas apgalvo, ka Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma cēlonis ir pieaugoša konkurence starp tiem (par jaudas izmantojumu), augstas izmaksas (izejvielu cenu pieaugums pasaulē, kas saistītas ar USD/EUR maiņas kursu un pieaugošām darbaspēka un enerģijas izmaksām), globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu) un cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm (piemēram, degvielas uzpildes stacijām un lielveikaliem). Tomēr tika konstatēts, ka neviens no šiem faktoriem neizjauc cēloņsakarību starp būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no Korejas Republikas.

               (115)

               Nav pierādījumu par konkurenci ierobežojošu praksi. Nekas lietas materiālos neliecina, ka konkurence starp Savienības ražotājiem (par jaudas izmantojumu) būtu negodīga.

               (116)

               Attiecībā uz apgalvojumu par augstajām izmaksām tiek norādīts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražotāji saglabāja stingru uzraudzību pār izmaksām un tās pieauga tikai nedaudz (+ 3 %). Šāds pieaugums ietver papīra masas cenu izmaiņas (veido apmēram trešo daļu no LWTP kopējām izmaksām), enerģijas izmaksas un darbaspēka izmaksas (pēdējās minētās ir sīkāk analizētas 85. un 86. apsvērumā).

               (117)

               Izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka Savienības ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu). Gluži pretēji, tika konstatēts, ka LWTP patēriņš Savienībā nepārtraukti pieaudzis.

               (118)

               Par apgalvojumu, ka varētu rasties cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm (piemēram, degvielas uzpildes stacijām un lielveikaliem), tiek norādīts, ka ieinteresētās personas to nepamatoja ar pierādījumiem un izmeklēšanā nebija iespējams to apstiprināt.

               (119)

               Bez tam tiek norādīts, ka izmeklēšana liecina, ka daži Savienības ražotāji nesen bija pārstrukturēti un reorganizēti, lai uzlabotu konkurētspēju. Daži no šiem procesiem vēl turpinās, un dažus no konkrētajiem paredzētajiem pasākumiem, piemēram, konkrētus ieguldījumus, nebija iespējams veikt, jo imports par dempinga cenām bija ietekmējis šo ražotāju rentabilitāti un tāpēc skāris to spēju piesaistīt kapitālu. Tādējādi netika konstatēts, ka šis faktors izjauc cēloņsakarību starp būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no Korejas Republikas.

         5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

               (120)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secina, ka attiecīgās valsts izcelsmes imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori ne atsevišķi, ne kopā neizjauc šo cēloņsakarību.

               (121)

               Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ir provizoriski secināts, ka pārējie apzinātie faktori, piemēram, Savienības ražotāju eksporta rādītāji, ASV noteiktie antidempinga maksājumi, augstākas izmaksas un virkne racionalizācijas procesu neizjauc cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi.

         6.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (122)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, dažādu līmeņu tirgotāju, importētāju un lietotāju intereses.

         6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (123)

               Savienības ražošanas nozare sastāv no pieciem ražotājiem, kas atrodas trijās dalībvalstīs (Vācijā, Spānijā un Somijā). Neviens no tiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu.

               (124)

               Visi Savienības ražotāji aktīvi piedalījās izmeklēšanā un apgalvoja, ka pasākumu noteikšana varētu pasargāt nodarbinātību, veicināt lielākus ieguldījumus un sekmēt to, ka pretēju virzienu iegūst rentabilitātes sarukšanas tendence, kas novērota kopš Korejas eksportētāja ienākšanas ES tirgū.

               (125)

               Savienības ražošanas nozarē pagātnē jau bija būtiski pārstrukturēta un pastāvīgi gādā par to, lai uzlabotu ražošanas procesa efektivitāti. Salīdzinot ražošanas apjoma skaitliskos rādītājus 4. tabulā un Savienības patēriņu, kas aprakstīts 53.–55. apsvērumā, redzams, ka, pretēji personas apgalvotajam, Savienības ražošanas nozare var apmierināt pieprasījumu Savienībā. 4. tabulā parādītais lielais jaudas izmantojums nenozīmē, ka Savienības ražošanas nozare nevar ražot vairāk. No vienas puses, Savienības ražotājiem ir daudzfunkcionālas iekārtas ar “drošības rezervi”, proti, tie spēj ražošanas jaudu izmantot citāda ražojuma ražošanai. No otras puses, mazākais Savienības ražotājs, kurš pakāpeniski izbeidza konkrētā ražojuma ražošanu, būtu varējis atkārtoti apsvērt šādu iespēju, ja būtu bijusi godīga konkurence.

               (126)

               Gaidāms, ka pasākumu noteikšana atjaunos līdzvērtīgus konkurences apstākļus un taisnīgu cenu līmeni Savienības tirgū un uzlabos Savienības ražošanas nozares rentabilitāti līdz līmenim, kas šai kapitālietilpīgajai nozarei tiek uzskatīts par normālu. Ja maksājumi netiktu noteikti, dažiem Savienības ražotājiem varētu būt nepieciešams samazināt savu ar LWTP ražošanu saistīto darbību vai par demontēt iekārtas un samazināt darbvietas. Tas var mazināt konkurenci tirgū, un daudziem lietotājiem būtu mazāk piegādes avotu.

               (127)

               Ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, vēl vairāk pasliktinātos. Iespējams, tiktu atkal zaudēta peļņa un tirgus daļa, jo nav pamata pieņemt, ka cenu nospiešanu varētu apturēt bez pasākumiem.

               (128)

               Tāpēc Komisija šajā posmā secina, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         6.2.   Citu ieinteresēto personu intereses

               (129)

               Komisijas dienesti nosūtīja anketas 50 ieinteresētajām personām. Tomēr ne visas no tām atbildēja uz anketas jautājumiem: 25 pārveidotāji, tirgotāji dažādos līmeņos un viena apvienība (Eiropas Papīra rūpniecības konfederācijai, (CEPI)) sniedza informāciju, bet uz anketas jautājumiem faktiski atbildēja tikai 14 personas. Tomēr ne vienmēr atbildes bija pilnīgas, dažas no tām bija vienkārši apgalvojumi, kurus nepamatoja pārbaudāmi pierādījumi.

               (130)

               Trīs pārveidotāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, pauda atbalstu pasākumiem, galvenokārt pamatojoties uz to, ka pasākumi atjaunotu godīgu konkurenci ES tirgū. LWTP iegādes apjoma ziņā šie pārveidotāji ir nozīmīgāki nekā tie, kas neizteica viedokli vai iebilda pret pasākumu noteikšanu. Arī CEPI atbalstīja pasākumus un apgalvoja, ka Korejas imports par dempinga cenām varētu negatīvi ietekmēt augšupējās nozares kopumā, nesaistītos pārveidotājus un galalietotājus.

               (131)

               Personas, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu, pauda bažas par papīra deficītu un cenu celšanos, alternatīvu piegādes avotu trūkumu, par to, ka Savienības ražotāju prakse tādējādi tiktu vērsta pret konkurenci, un, visbeidzot, par dažu pārveidošanas darbību izbeigšanu un/vai pārveidotāju darbības izbeigšanu. Tomēr izmeklēšana liecina, ka Eiropas Savienībā ir pieejami vairāki piegādes avoti, un, paturot prātā arī dempinga starpības apmēru, nav norāžu, ka Savienības ražotāju prakse tiktu vērsta pret konkurenci un ka pasākumu noteikšana radītu būtisku cenu pieaugumu.

               (132)

               Visbeidzot, gan ražotājs eksportētājs, gan Korejas Republikas valdība apgalvoja, ka Savienības interešu analīzē būtu jāņem vērā Hansol grupas ieguldījumi Savienībā 2013.–2016. gadā un darbvietu skaits, kas attiecas uz saistītajiem pārveidotājiem. Tomēr tie nesniedza pierādījumus, kas attiektos uz LWTP ražošanu.

               (133)

               Turklāt, ņemot vērā, ka pasākumi tikai atjaunotu godīgu konkurenci Savienības tirgū, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumi nodrošinās to, ka attiecīgais ražojums tiks importēts Savienībā par cenām, kas neradīs kaitējumu. Tas nāktu par labu neatkarīgiem pārveidotājiem.

               (134)

               Tāpēc Komisija šajā posmā secina, ka antidempinga maksājumu ietekme uz personām, kas iebilst pret pasākumiem, neatsver to pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Attiecībā uz personām, kuras ir nākušas klajā ar nepamatotiem apgalvojumiem, izmeklēšanā nevarēja atklāt, vai pasākumu noteikšanai varētu būt būtiska vai vispār kāda ietekme uz tiem.

         6.3.   Secinājums par Savienības interesēm

               (135)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Korejas Republikas izcelsmes LWTP importam nebūtu Savienības interesēs.

         7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (136)

               Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

         7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

               (137)

               Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

               (138)

               Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

               (139)

               Sūdzības iesniedzējs sūdzībā prasīja Komisijai par pieņemamu peļņas procentu, kas neizraisa kaitējumu, izmantot “aptuveni 10 %” no apgrozījuma. Izmeklēšana liecina, ka, pirms situāciju lielā mēra sāka ietekmēt importa pieplūdums no Korejas, faktiskā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija 13 % 2012. gadā un 11,5 % 2013. gadā. Pamatojoties uz to, Komisija tāpēc uzskata, ka peļņas procents, ko guvusi nozare visnesenākajā reprezentatīvajā gadā, t. i., 2013. gadā, ir piemērots pamats mērķa peļņai.

               (140)

               Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas neizraisa kaitējumu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto 11,5 % peļņas procentu.

               (141)

               Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, atlasīto attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlase iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Kaitējuma starpība tika provizoriski noteikta 35,8 % apmērā.

         7.2.   Pagaidu pasākumi

               (142)

               Konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma apmērs būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks, proti, dempinga starpības apmērā.

               (143)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:

                           Valsts

                           Uzņēmums

                           Dempinga starpība

                           Kaitējuma starpība

                           Pagaidu antidempinga maksājums

                           Korejas Republika

                              Hansol grupa (Hansol Paper Co., Ltd un Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

                           Visi pārējie uzņēmumi (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

               (144)

               Kā jau skaidrots 50. apsvērumā, sadarbības līmenis šajā gadījumā ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa apjoms bija tikpat liels kā eksporta kopapjomam uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tāpēc atlikušais antidempinga maksājums ir balstīts uz tā uzņēmuma līmeni, kurš sadarbojās.

               (145)

               Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (6). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu.

               (146)

               Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

         8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               (147)

               Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

               (148)

               Konstatējumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Tāda konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam, kurš sver 65 g/m2 vai mazāk; ruļļos, kuru platums ir 20 cm vai vairāk, ar ruļļa svaru (ieskaitot papīru) 50 kg vai vairāk un ruļļa diametru (ieskaitot papīru) 40 cm vai vairāk (“lielie ruļļi”); ar bāzes pārklājumu no vienas vai abām pusēm vai bez tā; ar termojutīgas vielas pārklājumu no vienas vai abām pusēm; ar virspārklājumu vai bez tā, un kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 un ex 4823 90 85 (Taric kodi: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums.
   2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir 12,1 %.
   3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
   4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

               a)

               prasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

               b)

               iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un

               c)

               prasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

         2.   Personas, kas minētas Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 16. novembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.) tika atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (“pamatregula”).

      (3)  OV C 62, 18.2.2016., 7. lpp.

      (4)  Informācija sniegta diapazonos, jo pastāv risks, ka izlasē iekļautie uzņēmumi citādi varētu izsecināt konkurentu datus.

      (5)  Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 451/2011 (OV L 128, 14.5.2011., 1. lpp.) 73. apsvērums.

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, BELGIUM.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/236 (2016. gada 18. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               19.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 44/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/236
   (2016. gada 18. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 18. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  86,9

                  IL

                  283,6

                  MA

                  97,2

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  141,6

                  0707 00 05

                  MA

                  84,3

                  TR

                  183,9

                  ZZ

                  134,1

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  44,6

                  TR

                  164,5

                  ZZ

                  105,0

                  0805 10 20

                  CL

                  98,4

                  EG

                  45,1

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  50,3

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  62,6

                  0805 20 10

                  IL

                  124,1

                  MA

                  86,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  98,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  140,8

                  MA

                  121,2

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  97,8

                  0805 50 10

                  EG

                  91,9

                  IL

                  96,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  88,8

                  0808 10 80

                  CL

                  93,3

                  US

                  110,4

                  ZZ

                  101,9

                  0808 30 90

                  CL

                  235,9

                  CN

                  89,3

                  TR

                  81,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 726/2011 ( 2011. gada 25. jūlijs ), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz āboliem

text:
               26.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 194/25

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 726/2011
   (2011. gada 25. jūlijs),
   ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 attiecībā uz apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz āboliem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. panta b) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), paredz tās XVIII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzību. Šī uzraudzība jāveic atbilstīgi kārtībai, kas paredzēta 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3).

               (2)

               Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2008., 2009. un 2010. gadu, ir jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz āboliem.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011.

               (4)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 XVIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   To piemēro no 2011. gada 1. septembra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 25. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      (3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

      (4)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

      PIELIKUMS

            “XVIII PIELIKUMS

               PAPILDU IEVEDMUITAS NODOKĻI: IV SADAĻAS I NODAĻAS 2. IEDAĻA

            Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka preču apraksta formulējumam ir vienīgi orientējoša nozīme. Šajā pielikumā papildu nodokļu piemērošanas jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas dienā.

                        Kārtas numurs

                        KN kods

                        Preču apraksts

                        Piemērošanas laikposms

                        Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu
                        (tonnās)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomāti

                        No 1. oktobra līdz 31. maijam

                        481 625

                        78.0020

                        No 1. jūnija līdz 30. septembrim

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Gurķi

                        No 1. maija līdz 31. oktobrim

                        31 289

                        78.0075

                        No 1. novembra līdz 30. aprīlim

                        26 583

                        78.0085

                        0709 90 80

                        Artišoki

                        No 1. novembra līdz 30. jūnijam

                        17 258

                        78.0100

                        0709 90 70

                        Cukīni

                        No 1. janvāra līdz 31. decembrim

                        57 955

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsīni

                        No 1. decembra līdz 31. maijam

                        368 535

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementīni

                        No 1. novembra līdz februāra beigām

                        175 110

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi

                        No 1. novembra līdz februāra beigām

                        115 625

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citroni

                        No 1. jūnija līdz 31. decembrim

                        346 366

                        78.0160

                        No 1. janvāra līdz 31. maijam

                        88 090

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Galda vīnogas

                        No 21. jūlija līdz 20. novembrim

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Āboli

                        No 1. janvāra līdz 31. augustam

                        700 556

                        78.0180

                        No 1. septembra līdz 31. decembrim

                        65 039

                        78.0220

                        0808 20 50

                        Bumbieri

                        No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

                        229 646

                        78.0235

                        No 1. jūlija līdz 31. decembrim

                        35 541

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Aprikozes

                        No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

                        5 794

                        78.0265

                        0809 20 95

                        Ķirši, izņemot skābos ķiršus

                        No 21. maija līdz 10. augustam

                        30 783

                        78.0270

                        0809 30

                        Persiki, tostarp gludie persiki un nektarīni

                        No 11. jūnija līdz 30. septembrim

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Plūmes

                        No 11. jūnija līdz 30. septembrim

                        10 293”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/923 (2017. gada 24. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Traditional Welsh Cider (AĢIN))

text:
               31.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 140/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/923
   (2017. gada 24. maijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Traditional Welsh Cider (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Apvienotās Karalistes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Traditional Welsh Cider, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2).

               (2)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Traditional Welsh Cider būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Nosaukums Traditional Welsh Cider (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
   Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.8. grupas “Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 24. maijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV C 29, 28.1.2017., 27. lpp.

      (3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).