title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 679/2011 ( 2011. gada 14. jūlijs ) par grozījumiem Komisijas Regulā (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

text:
               15.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 185/57

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 679/2011
   (2011. gada 14. jūlijs)
   par grozījumiem Komisijas Regulā (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1) un jo īpaši tās 91. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 tika izveidots vienots tiesiskais regulējums atbalstam lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) visā Savienībā. Minētais regulējums ir papildināts ar īstenošanas noteikumiem, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1974/2006 (2). Ņemot vērā Lauku attīstības programmu īstenošanā gūto pieredzi un radušās problēmas, ir jāmaina daži minētās regulas noteikumi un jāievieš dažas papildu normas īstenošanai.

               (2)

               Darbības sakarā ar atjaunojamās enerģijas ražošanu lauksaimniecības uzņēmumos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 26. pantam var neietilpt Līguma 42. panta darbības jomā. Lai nodrošinātu atbilstību valsts atbalsta normām lauksaimniecībā, ir būtu jāpieņem īpaši noteikumi par ieguldījumiem atjaunojamās enerģijas ražošanā lauksaimniecības uzņēmumos.

               (3)

               Regulas (EK) Nr. 1974/2006 27. panta 12. punktā ir noteikts, ka agrovides vai dzīvnieku labturības saistību korekcija var būt arī saistību piemērošanas ilguma pagarinājums. Lai izvairītos no pārklāšanās ar nākamo programmu plānošanas periodu, tādai korekcijai būtu jābūt ierobežotai ar tā piemaksu perioda beigām, uz kuru attiecas 2013. gada maksājuma pieprasījums.

               (4)

               Regulas (EK) Nr. 1698/2005 47. pantā ir noteikts, ka meža vides saistības pēc vispārīga noteikuma ir jāuzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Lai izvairītos no situācijas, kad atjaunotas saistības pārklājas ar nākamo programmu plānošanas periodu, būtu jānosaka, ka dalībvalstis var atļaut šādas saistības pagarināt līdz tā piemaksu perioda beigām, uz kuru attiecas 2013. gada maksājuma pieprasījums.

               (5)

               Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. panta 1. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka lēmumu pieņemšanas līmenī saimnieciskajiem un sociālajiem partneriem, kā arī citiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem jāveido vismaz 50 % no vietējās partnerības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vietējās rīcības grupas atbilst šai minimālajai proporcijai arī attiecībā uz balsošanu, lai novērstu publiskā sektora dominēšanu lēmumu pieņemšanā. Bez tam būtu jānodrošina, ka projektu veicinātāji nevar ietekmēt lēmumu par projektu atlasi. Tādēļ būtu jāizveido efektīvi drošības pasākumi, lai izvairītos no interešu konfliktiem attiecībā uz projektu pieteikumu vērtēšanu un balsošanu par tiem. Lēmumu pieņemšanas pārredzamība būtu jāgarantē ar pietiekamu pamanāmību.

               (6)

               Regulas (EK) Nr. 1974/2006 38. panta 2. punktā ir noteikta iespēja maksāt avansu par vietējo rīcības grupu darbības izmaksām. Ir pierādījies, ka nolūkā nodrošināt vietējo rīcības grupu naudas plūsmas vajadzības ir nepieciešams paplašināt iespēju maksāt avansus, kas sedz izmaksas, kuras saistās ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 63. panta c) punktā minēto prasmju apguvi un teritorijas aktivizēšanas pasākumiem.

               (7)

               Regulas (EK) Nr. 1974/2006 44. panta 3. punkts ļauj dalībvalstīm veikt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka nebūtiskas saimniecības stāvokļa pārmaiņas nav iemesls neatbilstīgiem rezultātiem saistībā ar uzņemtajām saistībām sakarā ar saņēmēja pienākumu atmaksāt atbalstu gadījumā, ja saistību nepārņem saimniecības daļas pārņēmējs. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, būtu jādefinē, ko nozīmē nebūtiskas pārmaiņas gadījumā, kad samazinās saimniecības platība.

               (8)

               Regulas (EK) Nr. 1974/2006 46. pantā ir noteikta pārskatīšanas klauzula gadījumiem, kad tiek grozīta atsevišķu pasākumu bāzes līnija. Pārskatīšanas klauzula būtu jānosaka arī gadījumiem, kad jaunas agrovides, labturības vai meža vides saistības, kas uzņemtas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem, laika ziņā pārsniedz kārtējo programmu plānošanas periodu – lai izvairītos no nekonsekvences saistībā ar tiesisko un politisko regulējumu, kas jānosaka laikposmam pēc kārtējā programmu plānošanas perioda.

               (9)

               Lai precizētu Regulas (EK) Nr. 1974/2006 52. panta 1. punkta piemērošanu, būtu jānosaka pamats, uz kura piemēro līdzfinansēšanas likmi finanšu inženierijas gadījumā.

               (10)

               Attiecībā uz garantijas fondiem saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1974/2006 IV nodaļas 1. iedaļas 3. apakšiedaļā noteikto finanšu inženieriju būtu jānosaka papildu detaļas metodei, pēc kuras aprēķina darbības attiecināmās izmaksas, kas attiecas uz tādu iejaukšanos – lai nodrošinātu Savienības resursu visefektīvāko izmantojumu.

               (11)

               Atzīstot lauku attīstības specifiku, kas pēc būtības ir saistīta ar atbalstīto darbību mazo apjomu, nolūkā maksimizēt finanšu inženierijas rīka sviras efektu ir nepieciešams precizēt to resursu atkārtotu izmantošanu, kas programmu plānošanas periodā atgriežas finanšu inženierijas darbībā, kā arī nošķirt to no atkārtotas izmantošanas pēc pēdējā datuma, kad var pretendēt uz lauku attīstības programmas atbalstu.

               (12)

               Ņemot vērā dažu mežsaimniecības ieguldījumu raksturu un to, ka maksājumi dažos gadījumos var būt saistīti ar platību, būtu jābūt iespējai izmantot standarta izmaksu aprēķinu kā alternatīvu uz rēķiniem balstītajai sistēmai, ko izmanto atbalsta līmeņa noteikšanai pasākumam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. pantā. Tādēļ attiecīgi būtu jākoriģē Regulas (EK) Nr. 1974/2006 53. panta 1. punkts.

               (13)

               Regulas (EK) Nr. 1974/2006 54. panta 1. punktā ir noteikti nosacījumi, ar kuriem ieguldījumu natūrā var uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem. Pašreizējā veidā 54. panta 1. punktā ieguldījumi natūrā tiek uzskatīti par attiecināmiem vienīgi ieguldījumu darbībās. Pieredze rāda, ka šis nosacījums pārāk ierobežo pasākumu efektīvu īstenošanu. Tādēļ būtu jānosaka, ka ieguldījumi natūrā var būt attiecināmi attiecībā uz visiem darbības veidiem.

               (14)

               Regulas (EK) Nr. 1974/2006 55. pants nosaka noteikumu kopumu attiecināmo izdevumu noteikšanai ieguldījumu darbībās. Lai šā panta īstenošanu padarītu vēl skaidrāku, no attiecināmajiem izmaksām būtu nepārprotami jāizslēdz tiesību uz maksājumiem iegāde. Būtu arī jāprecizē, ka ieguldījumi, kas atjauno lauksaimnieciskās ražošanas potenciālu pēc dabas katastrofām, to rakstura dēļ ir attiecināmie izdevumi.

               (15)

               Lai palielinātu avansu ietekmi saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi, pienācīgi ņemot vērā reģionālo pašvaldību īpašo lomu lauku attīstības politikas īstenošanā, arī reģionālajām pašvaldībām būtu jāpiešķir iespēja izdarīt Regulas (EK) Nr. 1974/2006 56. pantā paredzētos avansa maksājumus.

               (16)

               Lai atvieglinātu ieguldījumu projektu īstenošanu pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes apstākļos, avansa maksājumu maksimālais apjoms ieguldījumiem 2009. un 2010. gadā tika palielināts līdz 50 %. Ņemot vērā ekonomikas un finanšu krīzes negatīvās ietekmes turpināšanos, šis paaugstinātais apjoms būtu jāpatur spēkā līdz programmu plānošanas perioda beigām. Lai nodrošinātu nepārtrauktību Lauku attīstības programmu īstenošanā no 2010. gada beigām līdz šās regulas spēkā stāšanās brīdim, attiecīgais noteikums būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2011. gada 1. janvāra.

               (17)

               Ņemot vērā lauku attīstības projektu relatīvi mazo apjomu un šo projektu grūtības iegūt bankas garantijas avansa maksājumiem, būtu jāveic pasākumi, kas šīs garantijas ļauj aizstāt ar valsts iestāžu rakstveida garantijām.

               (18)

               Lai avansus vislabāk izmantotu, garantiju atlaišanas brīža noteikšanai būtu jābūt kompetentās maksājumu aģentūras ziņā.

               (19)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1974/2006.

               (20)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulu (EK) Nr. 1974/2006 groza šādi:

               1)

               regulā iekļauj šādu 16.a pantu:
               “16.a pants
               Izpildot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 26. pantu, ja ieguldījumi tiek izdarīti siltumenerģijas un/vai elektroenerģijas ražošanā no atjaunojamiem avotiem lauksaimniecības uzņēmumos, atjaunojamās enerģijas ražošanas iekārtas ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja to ražošanas jauda nepārsniedz siltumenerģijas un elektroenerģijas kopējo gada vidējo enerģijas patēriņu attiecīgajā lauksaimniecības uzņēmumā, ieskaitot tā mājsaimniecību.”
               Ja tiek izdarīti ieguldījumi biodegvielas ražošanā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (3) nozīmē lauksaimniecības uzņēmumos, atjaunojamās enerģijas ražošanas iekārtas ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja to ražošanas jauda nepārsniedz gada vidējo transporta degvielas patēriņu attiecīgajā lauksaimniecības uzņēmumā.

               2)

               regulas 27. panta 12. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
               “Šāda korekcija var būt arī saistību piemērošanas ilguma pagarinājums. Pagarinājums nedrīkst pārsniegt laikposmu, uz kuru attiecas 2013. gada maksājuma pieprasījums.”;

               3)

               regulā iekļauj šādu 32.a pantu:
               “32.a pants
               Regulas (EK) Nr. 1698/2005 47. panta izpildes vajadzībām dalībvalstis var ļaut meža vides saistības pagarināt līdz tā laikposma beigām, uz kuru attiecas 2013. gada maksājuma pieprasījums.”;

               4)

               regulas 37. pantam pievieno šādu punktu:
               “5.   Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. panta 4. punkta izpildes vajadzībām vietējo rīcības grupu lēmumu pieņemšanas struktūru lēmumi par projektu atlasi tiek pieņemti balsojot, turklāt saimnieciskajiem un sociālajiem partneriem, kā arī citiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ir vismaz 50 % balsu, kā noteikts minētās regulas 62. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Attiecībā uz lēmumu pieņemšanas procesu projektu atlases sakarā ir jāievēro piemērotas normas, kas garantē pārredzamību un novērš interešu konflikta situācijas.”;

               5)

               regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma var maksāt avansu vietējām rīcības grupām. Avansa apjoms nepārsniedz 20 % no valsts atbalsta, kas saistīts ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 63. panta c) punktā norādītajām izmaksām, un tā izmaksāšanas priekšnoteikums ir bankas garantija vai līdzvērtīga garantija, kas atbilst 110 % no avansa apjoma. Garantiju atlaiž ne vēlāk kā vietējās attīstības stratēģijas slēgšanas brīdī.
               Komisijas Regulas (ES) Nr. 65/2011 (4) 24. panta 6. punktu nepiemēro pirmajā daļā minētajiem maksājumiem.

               6)

               regulas 44. panta 3. punktam pievieno šādu daļu:
               “Ja saimniecības platība samazinās par ne vairāk kā 10 % no platības, uz kuru attiecas saistības, tad pirmās daļas izpildes vajadzībām uzskata, ka stāvoklis mainās nedaudz.”;

               7)

               regulas 46. pantam pievieno šādu daļu:
               “Sākot no 2012. gada, nosaka pārskatīšanas klauzulu saistībām, kas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39., 40. un 47. pantam uzņemtas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem un turpinās pēc kārtējā programmu plānošanas perioda beigām, lai tās būtu iespējams pielāgot nākamā programmu plānošanas perioda tiesiskajam regulējumam. Tomēr dalībvalstis var nolemt ieviest tādu pārskatīšanas klauzulu jau 2011. gadā. Otro daļu piemēro arī attiecībā uz šo daļu.”;

               8)

               regulas 52. pantu aizstāj ar šādu:
               “52. pants
               1.   Attiecībā uz šīs regulas 51. pantā minētajām finanšu inženierijas darbībām izdevumi, ko paziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 26. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ir kopējie izdevumi, kas radušies, izveidojot šādus fondus vai ieguldot tajos līdzekļus.
               Tomēr, veicot atlikuma maksājumus un slēdzot lauku attīstības programmas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 28. pantu, attiecināmie izdevumi ir kopsumma, ko veido:

                           a)

                           maksājumi ieguldījumiem uzņēmumos no katra attiecīgā fonda vai visas sniegtās garantijas, ieskaitot summas, ko garantiju fondi paredzējuši kā garantijas;

                           b)

                           attiecināmās pārvaldības izmaksas.

                     Piemērojamā līdzfinansējuma apmērs atbilst tā pasākuma līdzfinansējuma apmēram, kurā fonds izdara iemaksu. Ja fonds izdara iemaksas vairākos pasākumos ar atšķirīgu līdzfinansējuma apmēru, šo apmēru piemēro proporcionāli attiecīgajiem attiecināmajiem izdevumiem.
               Starpību starp ELFLA ieguldījumu, kas faktiski iemaksāts atbilstīgi pirmajai daļai, un attiecināmajiem izdevumiem saskaņā ar otrās daļas a) vai b) apakšpunktu, noskaidro, ņemot vērā programmas īstenošanas pēdējā gada pārskatu. Minētajā pārskatā ietilpst vajadzīgā detalizētā finansiālā informācija.
               2.   Ja ELFLA līdzfinansē darbības, kas aptver garantijas fondus atmaksājamiem ieguldījumiem atbilstīgi šās regulas 50. pantam, tiek veikta pienācīga iepriekšēja paredzamo zaudējumu novērtēšana, ņemot vērā tābrīža tirgus praksi attiecībā uz līdzīgām darbībām saistībā ar attiecīgo ieguldījumu veidu un attiecīgo tirgu. Paredzamo zaudējumu novērtējumu var pārskatīt, ja pārskatīšanu attaisno turpmākie tirgus apstākļi. Garantiju apmaksai atvēlētie resursi atspoguļo šādu novērtējumu.
               3.   Resursus, kas nodoti atpakaļ darbībai programmu plānošanas perioda laikā no fondu veiktajiem ieguldījumiem vai paliek pāri pēc garantijas piešķiršanas, no jauna izmanto fonds saskaņā ar šās regulas 51. panta 6. punktā minēto finansēšanas līgumu vai noskaidro saistībā ar gada pārskatu. Pēc pēdējās dienas, kad var pretendēt uz lauku attīstības programmas atbalstu, resursus, kas nodoti atpakaļ darbībai no fondu veiktajiem ieguldījumiem vai palikuši pāri pēc visu garantiju apmaksas, attiecīgās dalībvalstis izlieto atsevišķu uzņēmumu labā.
               Procentus, ko rada maksājumi no lauku attīstības programmām fondos, izmanto saskaņā ar pirmo daļu.”;

               9)

               regulas 53. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
               “Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var noteikt Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27., 31., 37.–41. un 43.–49. pantā paredzētā atbalsta līmeni, pamatojoties uz standarta izmaksām un standarta pieņēmumiem par neiegūtajiem ienākumiem.”;

               10)

               regulas 54. panta 1. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
               “Ieguldījumi natūrā no publiska vai privāta atbalsta saņēmēja, proti, tādu preču vai pakalpojumu piegāde, par kuriem neveic skaidras naudas maksājumus, kurus apstiprina rēķini vai līdzvērtīgi apliecinoši dokumenti, var uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:”;

               11)

               regulas 55. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Lauksaimniecības ieguldījumu gadījumā uz ieguldījumu atbalstu nevar pretendēt lauksaimnieciskās ražošanas tiesību, tiesību uz maksājumiem, dzīvnieku un viengadīgo augu iegāde un pēdējo stādīšana.
               Ieguldījumi vienkāršā aizstāšanā nav attiecināmie izdevumi.
               Tomēr gadījumos, kad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. panta b) punkta vi) apakšpunktu tiek atjaunots lauksaimniecības ražošanas potenciāls, kam kaitējumu nodarījušas dabas katastrofas, izdevumi, kas saistīti ar dzīvnieku iegādi, un ieguldījumi aizstāšanā var būt attiecināmi izdevumi.”;

               12)

               regulas 56. pantu aizstāj ar šādu:
               “56. pants
               1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 65/2011 24. panta 6. punkta dalībvalstis pēc pieprasījuma var maksāt avansu ieguldījumu atbalsta saņēmējiem. Attiecībā uz publiskiem saņēmējiem tādu avansu var maksāt vietējām pašvaldībām un to apvienībām, reģionālajām pašvaldībām un publisko tiesību subjektiem.
               2.   Avansu apjoms nepārsniedz 50 % no valsts atbalsta, kas saistīts ar ieguldījumu, un tā izmaksāšanas priekšnoteikums ir bankas garantija vai līdzvērtīgs nodrošinājums, kas atbilst 110 % no avansa apjoma.
               Izkārtojums, ko sniedz valsts iestādes garantija, tiek uzskatīts par līdzvērtīgu pirmajā daļā minētajai garantijai, ja iestāde apņemas samaksāt garantijas segto summu gadījumā, ja netiek konstatētas tiesības uz izmaksāto avansu.
               3.   Garantiju var atlaist, tiklīdz kompetentā iestāde konstatē, ka faktisko izdevumu apjoms, kas atbilst ar ieguldījumu saistītajam valsts atbalstam, pārsniedz avansa apjomu.”

         2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Regulas 1. panta 12. punktu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1974/2006 56. panta 2. punkta pirmo daļu piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 14. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

      (2)  OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.

      (3)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.;

      (4)  OV L 25, 28.1.2011., 8. lpp.”;


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 855/2010 ( 2010. gada 27. septembris ), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme ir, inter alia , Ķīnas Tautas Republikā

text:
               29.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 254/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 855/2010
   (2010. gada 27. septembris),
   ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme ir, inter alia, Ķīnas Tautas Republikā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (“TCCA”) importu. Maksājuma likme svārstījās no 7,3 % līdz 42,6 %.

         2.   Pārskatīšanas pieprasījums

               (2)

               Komisija 2009. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Ķīnas ražotājs eksportētājs Heze Huayi Chemical Co., Ltd (“Heze” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniedza pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 14,1 %.

               (3)

               Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.

               (4)

               Pieprasījumā bija īpaši apgalvots, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas ievērojami samazinājusies pieprasījuma iesniedzēja noteiktā TCCA vienības pašizmaksa, jo:

                           —

                           pieprasījuma iesniedzējs ražo galveno izejvielu, kas vajadzīga ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, izgatavošanai, un

                           —

                           pieprasījuma iesniedzējs ir palielinājis ražošanas jaudu.

         3.   Pārskatīšanas sākšana

               (5)

               Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 2. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka izmeklēšanu (3), kurā pārbaudīja dempingu vienīgi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.

         4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (6)

               Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aprakstītais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe un tās preparāti, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums ir “simklozēns” (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20.

               (7)

               Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         5.   Personas, uz kurām attiecas pārskatīšana

               (8)

               Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozarei un eksportētājvalsts valdības pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu.

               (9)

               Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.

               (10)

               Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā.

         6.   Izmeklēšanas periods

               (11)

               Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“IP”).

         B.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

               (12)

               Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās normālo vērtību ĶTR izcelsmes importam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punktu nosaka attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

                           —

                           ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,

                           —

                           uzņēmumiem ir viens noteikts grāmatvedības dokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un piemēro visos nolūkos,

                           —

                           nav būtisku tirgus traucējumu, kas būtu pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kurā nedarbojās tirgus ekonomikas principi,

                           —

                           likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,

                           —

                           valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.

               (13)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Heze pieņēma ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus bez valsts iejaukšanās un apstākļos, kad nebija traucējumu, kas saistīti ar plānveida tautsaimniecību. Uz Heze bez izņēmuma attiecas visi Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa.

               (14)

               Ievērojot iepriekšminētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER.

         2.   Normālā vērtība

               (15)

               Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai Heze līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja tā kopējais apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā apjoma, kas attiecīgi pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū pārdotais TCCA apjoms kopumā bija reprezentatīvs.

               (16)

               Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus pieprasījuma iesniedzējs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi un tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem.

               (17)

               Par katru ražojuma veidu, kuru Heze bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū IP bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kas bija eksportēts uz Savienību.

               (18)

               Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida to rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP laikā tika veikti neatkarīgiem pircējiem.

               (19)

               Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli.

               (20)

               Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks vai vienāds ar 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, kas tika pārdoti izmeklēšanas periodā.

               (21)

               Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko Heze pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu Heze veiktajiem līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē.

               (22)

               Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodiku tika aprēķinātas ražošanas izmaksas diviem ražojuma veidiem. Ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, ražošanas izmaksas tika aprēķinātas atsevišķi granulām un tabletēm, un pulverim.

         3.   Eksporta cena

               (23)

               Attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām eksportam uz Savienību pārdotajam ražojumam.

         4.   Salīdzinājums

               (24)

               Katra attiecīgā ražojuma veida vidējo normālo vērtību salīdzināja ar vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, un vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību, un šis apgalvojums tika pierādīts. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un banku maksas. Turklāt tika konstatēts, ka gadījumā, ja attiecīgais ražojums bija pārdots eksportam uz Savienību, PVN tika daļēji atmaksāts. Tāpēc PVN, kas jāmaksā par iekšzemes tirgū pārdotajiem apjomiem, tika koriģēts atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam.

               (25)

               Attiecībā uz atlīdzību par iepakojuma izmaksām pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja, lai tam tiktu atmaksāti ražojuma iepakošanas izdevumi, to pārdodot uz Ķīnas un Savienības tirgu. Veicot pārbaudi, tika konstatēts, ka šīs izmaksas bija iekļautas ražojuma izgatavošanas izmaksās neatkarīgi no tā, vai to pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportam. Tāpēc pieprasītā atlīdzība netika apstiprināta nedz pārdevumiem iekšzemes tirgū, nedz eksporta tirgū.

         5.   Dempinga starpība

               (26)

               Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings.

               (27)

               Tika konstatēts, ka Heze dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas, kurā iekļauta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas, bija 3,2 %.

         C.   MAINĪGO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS

               (28)

               Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.

               (29)

               Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, izmantojot tā individuālās cenas eksportam uz Savienību. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama.

               (30)

               Izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja par dempinga līmeņa samazināšanos, kas izskaidrojams ar uzņēmuma izmaksu struktūras pārmaiņām. Galvenie faktori, kas bija par pamatu pieprasījuma iesniedzēja izmaksu struktūras samazinājumam, ir galvenās izejvielas ražošana pašā uzņēmumā un pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudas palielinājums.

               (31)

               Turklāt tika konstatēts, ka Heze eksporta cenas uz visiem tirgiem kopš sākotnējās izmeklēšanas ir palielinājušās. Eksporta cenas uz Savienību atbilst uzņēmuma eksporta cenām uz citām trešām valstīm. Uz vietas iegūtie pierādījumi liecināja, ka uzņēmumam ir vairāki klienti Savienībā ar līdzīgu cenu līmeni. Pieprasījuma iesniedzēja konsekventā darbība tirgū liecina, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas.

               (32)

               Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākums pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro.

         D.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (33)

               Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts, ka antidempinga maksājums, kas piemērojams Heze veiktajam attiecīgā ražojuma importam, jānosaka 3,2 % apmērā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1631/2005 1. panta 2. punktā iekļautajā tabulā ierakstu attiecībā uz Heze Huayi Chemical Co. Limited aizstāj ar šādu ierakstu:

                  “ĶTR

                     Heze Huayi Chemical Co. Limited

                  3,2 %

                  A629”

   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2010. gada 27. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. PEETERS

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp.

      (3)  OV C 150, 2.7.2009., 14. lpp. (“Paziņojums par procedūras sākšanu”).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 569/2014 ( 2014. gada 23. maijs ), ar kuru pēc pārskatīšanas sakarā ar jaunu eksportētāju atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktam groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam

text:
               27.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 157/80

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 569/2014
   (2014. gada 23. maijs),
   ar kuru pēc pārskatīšanas sakarā ar jaunu eksportētāju atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktam groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,
   tā kā:
   A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               (1)

               Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgos antidempinga pasākumus Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam. Antidempinga maksājumu likmes bija no 7,3 % līdz 42,6 %.

               (2)

               Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 855/2010 (3) Padome grozīja sākotnējo regulu, vienam ražotājam eksportētājam samazinot antidempinga maksājumu likmi līdz 3,2 %.

               (3)

               Pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011 (4) ĶTR izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam noteica galīgos antidempinga pasākumus individuālu maksājumu veidā no 3,2 % līdz 40,5 % un atlikušo maksājumu 42,6 % apjomā.

         B.   PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA

   1.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

               (4)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 3. maijā saņēma pieprasījumu sākt pārskatīšanu sakarā ar jaunu eksportētāju atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotājs eksportētājs ĶTR Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzējs”).

               (5)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka sākotnējā izmeklēšanas periodā, proti, laikposmā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam, trihlorizocianūrskābi uz Savienību nav eksportējis.

               (6)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu trihlorizocianūrskābes ražotāju eksportētāju, kam piemēro minētos antidempinga pasākumus.

               (7)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas trihlorizocianūrskābes eksportu uz Savienību ir sācis pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām.

         2.   Pārskatīšanas sākšana sakarā ar jaunu eksportētāju

               (8)

               Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja sniegt piezīmes, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 809/2013 (5) sāka pārskatīt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011 attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.

               (9)

               Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 809/2013 antidempinga maksājums, kas bija noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011, tika atcelts attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās trihlorizocianūrskābes importu. Vienlaikus atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem tika uzdots veikt attiecīgus pasākumus šāda importa reģistrācijai.

         3.   Attiecīgais ražojums

               (10)

               Attiecīgais ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kas aprakstīts sākotnējā regulā, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe un tās izstrādājumi, kura pazīstama arī ar starptautisko nepatentēto nosaukumu (INN) “simklozēns” un kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20 (“attiecīgais ražojums” jeb “THCS”).

               (11)

               THCS ir ķīmisks produkts, ko izmanto kā plaša patēriņa organisko hlora dezinfekcijas un balināšanas līdzekli, jo īpaši ūdens dezinficēšanai peldbaseinos. To pārdod pulvera, granulu, tablešu vai skaidiņu veidā. Visiem THCS un tās izstrādājumu veidiem ir vienādas pamatīpašības (ķīmiskais sastāvs) un raksturīgās iezīmes (dezinfekcijas līdzeklis) un tie visi ir paredzēti līdzīgam lietojumam, tāpēc tos uzskata par vienu ražojumu.

         4.   Ieinteresētās personas

               (12)

               Komisija par pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozarei un eksportētājvalsts pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

               (13)

               Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (TER) pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu jauna eksportētāja statusu un dempinga starpību. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās ĶTR.

         5.   Izmeklēšanas periods

               (14)

               Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. augusta līdz 2013. gada 31. jūlijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

         C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   1.   Jauna eksportētāja statuss

               (15)

               Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējā izmeklēšanas periodā un ir sācis to eksportēt uz Savienību pēc minētā perioda.

               (16)

               Attiecībā uz citiem nosacījumiem jauna eksportētāja statusa atzīšanai pieprasījuma iesniedzējs spēja pierādīt, ka nav tieši vai netieši saistīts ne ar vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie attiecīgajam ražojumam noteiktie antidempinga pasākumi.

               (17)

               Attiecīgi tika apstiprināts, ka pieprasījuma iesniedzējs būtu jāatzīst par jaunu eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, un tādēļ tam būtu jānosaka individuāla dempinga starpība.

         2.   Dempings

      Tirgus ekonomikas režīms (TER)

               (18)

               Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās, kuras attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.–6. punktu normālo vērtību nosaka tiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi.

               (19)

               Turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

                           —

                           ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību,

                           —

                           uzņēmumiem ir viens noteikts grāmatvedības dokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un piemēro visos nolūkos,

                           —

                           nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas,

                           —

                           likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,

                           —

                           valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.

               (20)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja grāmatvedības dokumenti nav saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un tādēļ uzņēmuma grāmatvedība neatbilst otrā kritērija prasībām. Pieprasījuma iesniedzējs saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem savos pārskatos nebija norādījis veicināšanas pasākumu shēmas īstenošanu vadošajiem darbiniekiem.

               (21)

               Tādēļ uzņēmuma bilance tā finanšu stāvokli neatspoguļoja patiesi un peļņas un zaudējumu pārskatā un naudas plūsmas pārskatā radās finanšu izmaksas, kurām nebija pamatojuma.

               (22)

               Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, pieprasījuma iesniedzējam TER piešķirt nevarēja.

               (23)

               Pieprasījuma iesniedzējam un citām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par minētajiem konstatējumiem.

               (24)

               Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka veicināšanas pasākumu shēma būtu iegrāmatojama 2013. gadā, ka tā nav saistīta ar 2012. gada bilanci un ka 2012. gadā šīs shēmas veids vēl nebija skaidrs. Tāpat pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka shēmas veidam būtu jākļūst skaidram pēc revidentu ieteikumiem, kad tie revidēs 2013. gada kontus, un iespējamie varianti ir atalgojums, procenti par aizdevumu vai līdzdalība uzņēmuma kapitālā.

               (25)

               Saistoša vienošanās par shēmu starp uzņēmumu un vadošajiem darbiniekiem tika noslēgta 2012. gadā. Tomēr tā netika norādīta ne 2012. gada revidētajos kontos, ne arī kontu piezīmēs. Tāpat nekādi ieraksti par šo veicināšanas pasākumu shēmu netika veikti arī 2013. gadā līdz izmeklēšanas sākšanai (2013. gada novembrī).

               (26)

               Šāda neiegrāmatošana ir nopietns pārkāpums. Kopējie pasīvi, kas plānotajā bilancē norādīti IP beigās, proti, 2013. gada 31. jūlijā, bija norādīti ievērojami mazāki nekā patiesībā, jo vadošo darbinieku aizdevuma kopējā summa būtu palielinājusi pasīvu apjomu par 14 %. Turklāt 2013. gada peļņas un zaudējumu bilancē būs finanšu izmaksas, kurām nav juridiska pamatojuma, jo nav ienākošās naudas plūsmas, kas atbilstu veicināšanas pasākumu shēmai, taču procenti 2013. gadā tomēr tika izmaksāti. Tādējādi 2013. gada finanšu izmaksas būs deviņas reizes lielākas nekā izmaksas, kas ziņotas par 2012. gadu. Tādēļ grāmatvedības finanšu informācija nesniedza uzticamu un patiesu uzņēmuma finansiālā stāvokļa atspoguļojumu.

               (27)

               Tāpat arī jānorāda, ka shēmas veids un tās iekļaušana grāmatvedības uzskaitē nevar būt atkarīga no revidentu slēdziena un ka to grāmatvedībā pareizi būtu jāiekļauj savlaicīgi, nevis ar atpakaļejošu datumu. Tādēļ precīzu neziņošanu par finansiālo stāvokli un naudas plūsmām saistībā ar shēmu nevar uzskatīt par atbilstošu starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.

               (28)

               Atbildot uz Komisijas konstatējumu izpaušanu, pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja savu TER pieprasījumu, nesniedzot nekādus jaunus argumentus. Tādēļ TER noteikšanas konstatējumi tiek apstiprināti.

      Normālā vērtība

               (29)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, un – ja nav bijis iespējams piešķirt TER – pārejas valstīm normālā vērtība ir jānosaka, balstoties uz cenu vai salikto vērtību analogā valstī.

               (30)

               Kā norādīts Regulā (ES) Nr. 809/2013, Komisija bija paredzējusi izmantot Japānu par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, ja tam netiktu piešķirts tirgus ekonomikas režīms, kā tas jau tika darīts izmeklēšanā, pēc kuras tika noteikti pasākumi ar sākotnējo regulu.

               (31)

               Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par Japānas kā analogās valsts piemērotību, taču šādas piezīmes netika sniegtas. Tāpat Komisija sazinājās ar ražotājiem Amerikas Savienotajās Valstīs, bet nepanāca sadarbību. Tādēļ Japāna ir uzskatāma par piemērotu analogo valsti. Viens ražotājs Japānā piekrita sadarboties un sniedza prasīto informāciju.

               (32)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai Japānas ražotāja THCS iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka šīs pārdošanas kopējais apjoms bija vismaz 5 % no pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas kopējā apjoma eksportam uz Savienību.

               (33)

               Tad Komisija pārbaudīja, vai Japānas ražotājs, kas sadarbojās, iekšzemē pārdeva kādu THCS veidu, kurš būtu pietiekami salīdzināms ar pieprasījuma iesniedzēja pārdotajiem THCS veidiem eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka ir THCS veidi, kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar pieprasījuma iesniedzēja pārdoto THCS veidu eksportam uz Savienību. Tika arī konstatēts, ka Japānas uzņēmums šos veidus pārdevis ar peļņu un parastā tirdzniecības apritē un ka normālās vērtības noteikšanai var izmantot iekšzemes pārdošanas cenas.

               (34)

               Tādēļ normālā vērtība pamatojas uz faktisko iekšzemes cenu, kas aprēķināta kā vidējais svērtais lielums, THCS veidiem, kuri tika uzskatīti par salīdzināmiem.

      Eksporta cena

               (35)

               Attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām eksportam uz Savienību pārdotajam ražojumam.

      Salīdzinājums

               (36)

               Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu un tajā pašā tirdzniecības posmā. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādēļ gan no ĶTR eksporta cenām, gan no Japānas ražotāja, kurš sadarbojās, iekšzemes pārdošanas cenām tika atskaitītas transporta un iepakošanas izmaksas.

      Dempinga starpība

               (37)

               Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis salīdzinājums atklāja dempingu.

               (38)

               Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija 32,8 %.

         D.   PĀRSKATĀMO PASĀKUMU GROZĪŠANA

               (39)

               Atbilstīgi izmeklēšanas konstatējumiem un saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu tiek secināts, ka attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju būtu jāpiemēro galīgais antidempinga pasākums konstatētās dempinga starpības apmērā, kas šajā gadījumā ir zemāka nekā kaitējuma apmērs sākotnējā izmeklēšanā.

         E.   REĢISTRĀCIJA

               (40)

               Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, pieprasījuma iesniedzējam piemērojamo antidempinga maksājumu par attiecīgā ražojuma importu, uz ko attiecas reģistrācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 809/2013 3. pantu, iekasē ar atpakaļejošu datumu.

         F.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA UN PASĀKUMU ILGUMS

               (41)

               Attiecīgās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts piemērot grozīto galīgo antidempinga maksājumu pieprasījuma iesniedzēja veiktajam THCS importam un ar atpakaļejošu datumu iekasēt šo maksājumu par importu, uz kuru attiecas reģistrācija. No pieprasījuma iesniedzēja tika saņemtas piezīmes, tomēr, kā paskaidrots iepriekš, tās nebija tādas, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekš minētie secinājumi.

               (42)

               Šī pārskatīšana neietekmē dienu, kurā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011 noteiktie pasākumi zaudē spēku.

         G.   KOMITEJAS ATZINUMS

               (43)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1389/2011 1. panta 2. punkta tabulā iekļauj šādu rindu:

                  Uzņēmums

                  Antidempinga maksājuma likme

                     Taric papildkods

                  “Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd

                  32,8 %

                  A998”

   2.   Kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1389/2011 1. panta 3. punktā, individuālā maksājuma piemērošana ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst minētās regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neiesniedz, piemēro antidempinga maksājuma likmi, kas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1389/2011 1. panta 2. punktā noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
   Ar šo regulu uzlikto maksājumu arī ar atpakaļejošu spēku iekasē par attiecīgā ražojuma importu, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 809/2013 3. pantu. Uz šo importu neattiecas nosacījums par rēķina iesniegšanu, jo tas ir reģistrēts.
   Ar šo muitas dienestiem tiek uzdots izbeigt reģistrēt Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd ražotā un eksportam uz Savienību pārdotā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.
   3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 23. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp.

      (3)  OV L 254, 29.9.2010., 1. lpp.

      (4)  OV L 346, 30.12.2011., 6. lpp.

      (5)  OV L 229, 28.8.2013., 2. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 727/2014 ( 2014. gada 30. jūnijs ), ar kuru sakarā ar jaunu eksportētāju sāk pārskatīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam, un ar kuru atceļ maksājumu par viena šīs valsts eksportētāja veiktu importu un nosaka šā importa reģistrāciju

text:
               1.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/42

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 727/2014
   (2014. gada 30. jūnijs),
   ar kuru sakarā ar jaunu eksportētāju sāk pārskatīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam, un ar kuru atceļ maksājumu par viena šīs valsts eksportētāja veiktu importu un nosaka šā importa reģistrāciju
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,
   Pēc dalībvalstu informēšanas,
   tā kā:
   1.   PIEPRASĪJUMS

               (1)

               Eiropas Komisija (Komisija) ir saņēmusi pieprasījumu veikt pārskatīšanu sakarā ar jaunu eksportētāju atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam.

               (2)

               Pieprasījumu 2014. gada 4. janvārī iesniedza uzņēmums Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir trihlorizocianūrskābes ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”).

         2.   RAŽOJUMS

               (3)

               Pārskatāmais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe (THCS) ar starptautisko nepatentēto nosaukumu (INN) “simklozēns”, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex2933 69 80 un ex3808 94 20 (Taric kodi 2933698070 un 3808942020) (“pārskatāmais ražojums”).

         3.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               (4)

               Pašlaik spēkā esošais pasākums ir galīgs antidempinga maksājums, kas noteikts ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011 (2), saskaņā ar kuru galīgo antidempinga maksājumu 42,6 % apmērā piemēro ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam Savienībā, ieskaitot pieprasījuma iesniedzēja saražoto ražojumu, bet to nepiemēro vairākiem minētās regulas 1. panta 2. punktā konkrēti norādītiem uzņēmumiem, kuriem noteiktas individuālas maksājuma likmes.

         4.   PAMATOJUMS

               (5)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka pārskatāmo ražojumu uz Savienību nav eksportējis izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz kuru tika noteikti antidempinga pasākumi, t. i., laikā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“sākotnējais izmeklēšanas periods”).

               (6)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka nav saistīts ne ar vienu pārskatāmā ražojuma ražotāju eksportētāju, kam piemēro iepriekš minētos antidempinga pasākumus.

               (7)

               Pieprasījuma iesniedzējs tāpat apgalvo, ka pārskatāmā ražojuma eksportēšanu uz Savienību ir sācis pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām.

         5.   PROCEDŪRA

               (8)

               Visi zināmie ieinteresētie Savienības ražotāji ir informēti par pārskatīšanas pieprasījumu, un tiem ir bijusi dota iespēja sniegt piezīmes.

               (9)

               Izvērtējot pieejamos pierādījumus, Komisija secina, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato pārskatīšanas sākšanu sakarā ar jaunu eksportētāju atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam, lai noteiktu pieprasījuma iesniedzēja individuālo dempinga starpību un, ja dempingu atklāj, maksājuma likmi, kādu nosaka tā pārskatāmā ražojuma importam Savienībā.

               (10)

               Ja konstatēs, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst prasībām, lai tam noteiktu individuālu maksājumu, var būt nepieciešams grozīt maksājuma likmi, kas patlaban piemērojama pārskatāmā ražojuma importam no uzņēmumiem, kuri nav konkrēti minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1389/2011 1. panta 2. punktā.

         a)   Anketas

               (11)

               Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīs anketu.

         b)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

               (12)

               Ar šo visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt savu viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato.

               (13)

               Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

         c)   Tirgus ekonomikas valsts izvēle

               (14)

               Pieprasījuma iesniedzējs skaidri atteicies no tiesībām apgalvot, ka tas pārsvarā darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, tādēļ normālā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Tāpēc tiks izmantota atbilstoša tirgus ekonomika valsts, lai attiecībā uz ĶTR noteiktu normālo vērtību. Komisija paredz šim nolūkam atkārtoti izmantot Japānu, kā tas tika darīts izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti pasākumi, kas piemērojami pārskatāmā ražojuma importam no ĶTR. Ieinteresētās personas tiek aicinātas šīs regulas 4. panta 3. punktā noteiktajā termiņā izteikt piezīmes par šīs izvēles atbilstību. Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju citi piegādātāji Savienībai, kuri darbojas tirgus ekonomikā, varētu atrasties cita starpā Šveicē, Malaizijā un Indonēzijā. Komisija pārbaudīs, vai šajās tirgus ekonomikas trešās valstīs, par kurām ir informācija, ka tur tiek ražots izmeklējamais ražojums, tas tiek ražots un pārdots.

         6.   SPĒKĀ ESOŠĀ MAKSĀJUMA ATCELŠANA UN IMPORTA REĢISTRĀCIJA

               (15)

               Atbilstoši pamatregulas 11. panta 4. punktam būtu jāatceļ spēkā esošais antidempinga maksājums attiecībā uz tāda pārskatāmā ražojuma importu, ko pieprasījuma iesniedzējs saražojis un pārdevis eksportam uz Savienību. Vienlaikus būtu jānosaka, ka šādu importu reģistrē saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, lai nodrošinātu, ka tad, ja pārskatīšanā konstatē, ka pieprasījuma iesniedzējs veic dempingu, tad antidempinga maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu spēku no dienas, kad sākta pārskatīšana. Šajā procedūras posmā nav iespējams aprēķināt pieprasījuma iesniedzēja nākotnē iespējamo saistību apjomu.

         7.   TERMIŅI

               (16)

               Pareizas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņi, kuros:

                           —

                           ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, rakstiski darīt zināmu viedokli un iesniegt informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā,

                           —

                           ieinteresētās personas var iesniegt rakstisku pieprasījumu, lai Komisija tās uzklausa,

                           —

                           ieinteresētās personas var izteikt savus apsvērumus par Japānas kā tirgus ekonomikas valsts atbilstību normālās vērtības noteikšanai,

                           —

                           uzmanība tiek pievērsta tam, ka lielākās daļas pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 4. pantā minētajā termiņā.

         8.   SAZIŅA AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM

               (17)

               Ieinteresētās personas tiek aicinātas iesniegt informāciju un pieprasījumus pa e-pastu (tostarp skenētas pilnvaras un apliecinājumus), bet liela apjoma atbildes – CD-ROM vai DVD personiski vai ar ierakstītu vēstuli. Izmantojot e-pastu, ieinteresētās personas pauž piekrišanu saziņai pa e-pastu un noteikumiem, kas iekļauti instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajam personām, kuras publicētas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām būtu jānorāda savs nosaukums, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un būtu jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējošs oficiāls darba e-pasts, ko ik dienas pārbauda. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Ieinteresētajām personām būtu jāiepazīstas ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, tostarp principiem, kas piemērojami iesniegšanai pa e-pastu, iepriekš minētajās instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajām personām.

               (18)

               Visiem rakstiski iesniegtajiem dokumentiem, tostarp šajā regulā prasītajai informācijai, kā arī atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited”, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 19. panta 2. punktu jāpievieno nekonfidenciāla versija, kurai jābūt ar norādi “For inspection by interested parties”.
               Komisijas adrese sarakstei:

                           European Commission

                           Directorate-General for Trade

                           Directorate H

                           Office: N105 8/21

                           1049 Bruxelles/Brussel

                           BELGIQUE/BELGIË

                           E-pasts: trade-tcca-review-bis@ec.europa.eu

         9.   NESADARBOŠANĀS

               (19)

               Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

               (20)

               Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un var izmantot pieejamos faktus.

               (21)

               Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

               (22)

               Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

         10.   IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

               (23)

               Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu tiks pabeigta deviņos mēnešos no dienas, kad sākta šī pārskatīšana.

         11.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

               (24)

               Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3).

         12.   UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

               (25)

               Ieinteresētās personas var lūgt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un veikt mediāciju, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti, uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas attiecīgās personas.

               (26)

               Uzklausīšanas pieprasījums būtu jāiesniedz rakstiski un tajā būtu jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

               (27)

               Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo sāk Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1389/2011 pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktu, lai noteiktu, vai un kādā mērā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes un no tās izgatavotu preparātu ar starptautisko nepatentēto nosaukumu (INN) “simklozēns”, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20 (Taric kodi 2933698070 un 3808942020) un ko ražo un pārdod eksportam uz Savienību uzņēmums Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd (Taric papildu kods A101), importam būtu jāpiemēro antidempinga maksājums, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011.
   2. pants
   Ar šo antidempinga maksājums, kas noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1389/2011, tiek atcelts attiecībā uz šīs regulas 1. pantā minēto importu.
   3. pants
   Ar šo muitas dienestiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 4. punktu un 14. panta 5. punktu uzdod veikt attiecīgus pasākumus, kas vajadzīgi, lai reģistrētu šīs regulas 1. pantā noteikto importu Savienībā.
   Reģistrēšanu beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   4. pants
   1.   Lai izmeklēšanā ņemtu vērā ieinteresēto personu viedokli, tām 37 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ja vien nav norādīts citādi, jāpiesakās, sazinoties ar Komisiju, rakstiski jāizklāsta savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz šīs regulas 11. apsvērumā minētās anketas jautājumiem un visa pārējā informācija.
   2.   Ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar attiecīgajām personām.
   3.   Izmeklēšanā iesaistītajām personām, kuras vēlas izteikt savus apsvērumus par Japānas kā tirgus ekonomikas trešās valsts atbilstību normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, tas ir jādara 10 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
   5. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 30. jūnijā

            Komisijas vārdā–

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 346, 30.12.2011., 6. lpp.

      (3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 454/2013 ( 2013. gada 7. maijs ) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Ail fumé d’Arleux (AĢIN))

text:
               17.5.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 133/9

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 454/2013
   (2013. gada 7. maijs)
   par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ail fumé d’Arleux (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Francijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Ail fumé d’Arleux ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 7. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (3)  OV C 212, 19.7.2012., 6. lpp.

      PIELIKUMS
      Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

         1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

      FRANCIJA

         Ail fumé d’Arleux (AĢIN)


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2254 (2016. gada 14. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               15.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/57

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2254
   (2016. gada 14. decembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 14. decembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

            ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  102,3

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  119,2

                  ZZ

                  146,7

                  0707 00 05

                  MA

                  63,2

                  TR

                  160,2

                  ZZ

                  111,7

                  0709 93 10

                  MA

                  143,1

                  TR

                  162,1

                  ZZ

                  152,6

                  0805 10 20

                  TR

                  71,8

                  ZA

                  27,9

                  ZZ

                  49,9

                  0805 20 10

                  MA

                  71,1

                  ZZ

                  71,1

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  110,6

                  JM

                  125,0

                  TR

                  81,6

                  ZZ

                  105,7

                  0805 50 10

                  TR

                  78,8

                  ZZ

                  78,8

                  0808 10 80

                  US

                  97,3

                  ZA

                  36,6

                  ZZ

                  67,0

                  0808 30 90

                  CN

                  83,8

                  ZZ

                  83,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 346/2012 ( 2012. gada 19. aprīlis ), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

text:
               20.4.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 108/34

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 346/2012
   (2012. gada 19. aprīlis),
   ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta s) apakšpunktā un I pielikuma XIX daļā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Savienībā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas minētās regulas XX pielikuma V daļā.

               (2)

               Komisijas 2010. gada 29. jūnija Regulā (ES) Nr. 578/2010, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1216/2009 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu un kritērijiem šādu kompensāciju apjoma noteikšanai dažiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā (2), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma V daļā.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 578/2010 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus.

               (4)

               Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 2. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes.

               (5)

               Pašreiz piemērojamās kompensācijas ir noteiktas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 51/2012 (3). Tā kā ir jānosaka jaunas kompensācijas, minētā regula ir jāatceļ.

               (6)

               Lai nepieļautu novirzes no tirgus pašreizējā stāvokļa, tirgū novērstu spekulācijas un nodrošinātu efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (7)

               Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Kompensāciju likmes, ko piemēro Regulas (ES) Nr. 578/2010 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma XIX daļā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma V daļā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Ar šo atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 51/2012.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 19. aprīlī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

         Daniel CALLEJA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 171, 6.7.2010., 1. lpp.

      (3)  OV L 17, 20.1.2012., 15. lpp.

      PIELIKUMS

         Kompensāciju likmes, ko no 2012. gada 20. aprīļa piemēro olām un olu dzeltenumiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Apraksts

                  Galamērķis (1)

                  Kompensācijas likme

                  0407

                  Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas:

                  – citādas svaigas olas:

                  0407 21 00

                  – – Gallus domesticus sugas mājputnu

                              a)

                              eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              eksportējot citas preces

                  01

                  0,00

                  0407 29

                  – – citādas:

                  0407 29 10

                  – – – no mājputniem, kas nav Gallus domesticus sugas putni

                              a)

                              eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              eksportējot citas preces

                  01

                  0,00

                  0407 90

                  – citādas:

                  0407 90 10

                  – – no mājputniem, kas nav Gallus domesticus sugas putni

                              a)

                              eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              eksportējot citas preces

                  01

                  0,00

                  0408

                  Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti, tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

                  – olu dzeltenumi:

                  0408 11

                  – – žāvēti:

                  ex 0408 11 80

                  – – – piemēroti lietošanai pārtikā:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

                  0408 19

                  – – citi:

                  – – – piemēroti lietošanai pārtikā:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – šķidri:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – saldēti:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

                  – citi:

                  0408 91

                  – – žāvēti:

                  ex 0408 91 80

                  – – – piemēroti lietošanai pārtikā:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

                  0408 99

                  – – citi:

                  ex 0408 99 80

                  – – – piemēroti lietošanai pārtikā:

                  nesaldināti

                  01

                  0,00

         (1)  Galamērķi ir šādi:

                  01

                  trešās valstis. Šveicei un Lihtenšteinai šīs likmes nav piemērojamas precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā;

                  02

                  Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Turcija, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals un Krievija;

                  03

                  Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna un Filipīnas;

                  04

                  visi galamērķi, izņemot Šveici un galamērķus 02 un 03.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/466 ( 2015. gada 19. marts ), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014

text:
               20.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/48

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/466
   (2015. gada 19. marts),
   ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

               (2)

               Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2015. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu.

               (3)

               Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Daudzumiem, kas norādīti importa tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014 iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 19. martā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētājs vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  Komisijas 2014. gada 23. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 413/2014, ar ko atver Savienības importa tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes putnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 121, 24.4.2014., 37. lpp.).

      (3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Kārtas numurs

                  Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
                  (%)

                  09.4273

                  2,901585

                  09.4274

                  —