title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1188 (2017. gada 3. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam

text:
               4.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 171/168

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1188
   (2017. gada 3. jūlijs),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 451/2011 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes krītotā papīra importam.

               (2)

               Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 452/2011 (3) noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam.

               (3)

               Antidempinga pasākumus noteica procentuālā nodokļa veidā ar likmi 8 %–35,1 % atsevišķi minēto eksportētāju importam (27,1 % atlikusī maksājuma likme).

               (4)

               Ķīnas ražotāji Gold East Paper Co. Ltd un Gold Huasheng Paper Co. Ltd (“APP grupa”) 2011. gada 8. augustā iesniedza prasības pieteikumu atcelt Īstenošanas regulām (ES) Nr. 451/2011 un (ES) Nr. 452/2011, ciktāl tās attiecas uz pieteikuma iesniedzējiem (4). Vispārējās tiesas trešā palāta 2014. gada 11. septembrī abas prasības noraidīja.

         1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (5)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo ĶTR izcelsmes konkrēta krītotā papīra importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Komisija saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

               (6)

               Pieprasījumu iesniedza pieci Savienības ražotāji (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group un Sappi Europe SA) (kopā saukti “pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no krītotā papīra kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               (7)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

         1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (8)

               Komisija, noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2016. gada 13. maijā publicētu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

      Paralēlā izmeklēšana

               (9)

               Ar 2016. gada 13. maijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (7) Komisija informēja arī, ka atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 (8) 18. pantam sāk to galīgo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, kas ir spēkā attiecībā uz konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu Savienībā.

         1.4.   Izmeklēšana

      Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (10)

               Dempinga turpināšanās un atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

      Ieinteresētās personas

               (11)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā un Ķīnas iestādes un aicināja tos piedalīties.

               (12)

               Komisija arī norādīja, ka tā par trešo tirgus ekonomikas valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē paredzējusi izmantot Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) – to pašu valsti, kas par analogo valsti tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc Komisija informēja ražotāju un iestādes Amerikas Savienotajās Valstīs par procedūras sākšanu un aicināja tos piedalīties.

               (13)

               Komisija par izmeklēšanas sākšanu informēja arī iestādes Brazīlijā, Indijā, Indonēzijā, Japānā, Korejā, Norvēģijā un Šveicē un lūdza informāciju par krītotā papīra ražošanas un pārdošanas apjomiem šajās valstīs. Visiem zināmajiem krītotā papīra ražotājiem šajās valstīs tika nosūtītas vēstules ar pievienotu analogās valsts anketu, aicinot tos sadarboties pārskatīšanas izmeklēšanā.

               (14)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Komisija uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja.

      Atlase

   a)   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

               (15)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

               (16)

               Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos 36 ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

               (17)

               Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs sniedza paziņojuma par procedūras sākšanu I pielikumā prasīto informāciju, kas bija vajadzīga izlases izveidei (9). Tomēr uzklausīšanā, kas notika 2016. gada 8. jūnijā, tā pati ražotāju eksportētāju grupa informēja Komisiju, ka tā neplāno sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tas tika izskaidrots ar to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā neveica eksporta pārdošanu uz Savienības tirgu, un ar grupas sarežģīto struktūru. Visi zināmie attiecīgie ražotāji eksportētāji un ĶTR iestādes tika informētas par nesadarbošanās sekām un to, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija var balstīt konstatējumus uz labākajiem pieejamajiem faktiem.

         b)   Savienības ražotāju atlase

               (18)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo pārdošanas un ražošanas apjomu, ņemot vērā arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Provizoriskajā izlasē ietilpa trīs Savienības ražotāju grupas. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Viens no provizoriskajā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem informēja Komisiju, ka tas nevarēs sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija arī saņēma precizējumu par to, ka divas citas izlasē iekļautās personas ir grupas, kurās ietilpst vairāki ražotāji. Komisija attiecīgi pārskatīja izlasi, aizstājot ražotāju, kurš nesadarbojās, ar nākamo pārdošanas un ražošanas apjoma ziņā lielāko ražotāju, kā arī izvēlējās lielākos ražotājus abās pārējās provizoriskajā izlasē iekļauto ražotāju grupās. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un Komisija apstiprināja pārveidoto izlasi. Galīgajā izlasē iekļauto ražotāju saražotais apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārsniedza 30 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā, un tāpēc tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

         c)   Nesaistīto importētāju atlase

               (19)

               Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.

               (20)

               Komisija sazinājās ar pieciem iespējamiem importētājiem, bet neviens no tiem nesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem.

      Analogā valsts

               (21)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par iespējamo analogo valsti ir paredzējusi izmantot ASV, un aicināja tās iesniegt piezīmes. ASV bija analogā valsts sākotnējā izmeklēšanā.

               (22)

               Komisija prasīja, lai līdzīgā ražojuma ražotāji ASV, Brazīlijā, Indijā, Indonēzijā, Japānā, Norvēģijā, Dienvidkorejā un Šveicē sniegtu informāciju. Viens ražotājs ASV sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem.

               (23)

               Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ASV krītotā papīra tirgū ir konkurence un tajā apmēram 50 % no tirgus apjoma nodrošina vietējie ražotāji, bet pārējo daļu – imports no trešām valstīm. Lai gan ASV ir spēkā antidempinga maksājumi pret ĶTR un Indonēziju, pārējās ražotājas valstis var bez ierobežojumiem veikt eksportu uz ASV.

               (24)

               Tādējādi tiek secināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, ASV ir uzskatāmas par piemērotu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

      Anketas

               (25)

               Komisija nenosūtīja anketu 17. apsvērumā minētajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, jo tas jau bija norādījis, ka atbildi nesniegs.

               (26)

               Komisija nosūtīja anketu trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un visiem zināmajiem analogās valsts ražotājiem.

               (27)

               Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un viena ražotāja analogajā valstī (ASV).

      Pārbaudes apmeklējumi

               (28)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Burgo Group S.p.A., Altavilla Vicentina, Itālija,

                                       —

                                          Condat (Lecta Group), Barcelona, Spānija,

                                       —

                                          Sappi Europe SA, Brussels, Beļģija attiecībā uz Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG, Gratkorn, Austrija;

                           b)

                           ražotājs analogajā valstī

                                       —

                                          S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, ASV.

         2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   2.1.   Attiecīgais ražojums

               (29)

               Attiecīgais ražojums ir konkrēts ĶTR izcelsmes krītotais papīrs, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kas sver 70 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 g/m2, baltumu lielāku par 84 (mērījumi veikti saskaņā ar standartu ISO 2470-1) (“pārskatāmais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (Taric kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020).

               (30)

               Attiecīgais ražojums neietver:

                           —

                           ruļļus, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā,

                           —

                           daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu.

         2.2.   Līdzīgais ražojums

               (31)

               Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                           —

                           attiecīgajam ražojumam,

                           —

                           ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū,

                           —

                           ražojumam, ko atlasītais ražotājs ražo un pārdod ASV, kas tika izmantotas par analogo valsti,

                           —

                           Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

               (32)

               Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   3.1.   Ievadpiezīmes

               (33)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija izvērtēja, vai pašlaik tiek veikts dempings un vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

               (34)

               Kā minēts 17. un 25. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus.

               (35)

               Ķīnas iestādes un zināmais Ķīnas ražotājs eksportētājs tika informēts par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Ķīnas ražotājs eksportētājs atbildēja, ka tas izmeklēšanā plāno daļēji sadarboties, iesniedzot piezīmes par kaitējumu un cēloņsakarību.

               (36)

               Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, ieinteresēto personu sniegtajiem dokumentiem un pieejamo statistiku.

         3.2.   Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

               (37)

               Statistika par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu rāda, ka Savienībā no ĶTR tika importēti tikai niecīgi krītotā papīra apjomi (mazāk nekā 400 tonnas). Komisija secināja, ka šie apjomi nav reprezentatīvi, jo veido mazāk nekā 1 % no attiecīgā ražojuma importa Savienībā.

               (38)

               Tāpēc nebija iespējams veikt jēgpilnu analīzi par dempingu, pamatojoties uz importu no Ķīnas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai.

         3.3.   Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

               (39)

               Komisija analizēja dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tika analizēti šādi elementi: Ķīnas eksporta cenas citos galamērķos, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, kā arī Savienības tirgus pievilcīgums importam no ĶTR.

         3.3.1.   Eksports uz trešām valstīm

               (40)

               Tā kā krītotā papīra importa apjoms no ĶTR Savienībā nebija reprezentatīvs (skatīt 37. apsvērumu), tad Komisija secināja – lai novērtētu eksporta cenu iespējamo līmeni Savienībā, būtu jāizmanto dati par ĶTR krītotā papīra pārdošanas apjomiem trešām valstīm. Izmantojot pārdošanas cenas trešo valstu pircējiem, kuru pamatā, kā skaidrots 45. apsvērumā, bija pieprasījuma iesniedzēja sniegtie rēķini, tika veikti dempinga aprēķini.

         a)   Normālā vērtība

               (41)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī, tika noteikta normālā vērtība. Tālab par analogo valsti tika izmantotas ASV, kā skaidrots 21.–24. apsvērumā.

               (42)

                  APP grupa apgalvoja, ka Komisijai pēc 2016. gada 11. decembra būtu jāpiemēro tirgus ekonomikas metodika un jāaprēķina normālā vērtība, pamatojoties uz Ķīnas iekšzemes tirgus cenām, un tādējādi nebūtu jāizmanto ASV par analogo valsti.

               (43)

               Šajā sakarā Komisija norāda, ka tai nav rīcības brīvības lemt par to, vai piemērot spēkā esošos noteikumus, kas noteikti pamatregulā. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

         b)   Eksporta cena

               (44)

               Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem.

               (45)

               Lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti. Tika atzīts, ka, lai novērtētu to, kāds būtu iespējamais eksporta cenu līmenis Savienībā, ja nebūtu spēkā attiecīgie pasākumi, piemērotākais pamats ir Ķīnas ražotāju eksportētāju rēķini trešām valstīm, kas atrodas tuvu Savienībai, t. i., Ēģiptei, Krievijai un Turcijai – šos rēķinus nodrošināja pieprasījuma iesniedzējs, un tika veikti aprēķini uz vidējās svērtās cenas pamata.

         c)   Salīdzinājums un korekcijas

               (46)

               Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar krītotā papīra vidējo svērto eksporta cenu (abas EXW līmenī).

               (47)

               Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas attiecībā uz kravas pārvadājumu un transporta izmaksām.

         d)   Dempinga starpība

               (48)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu.

               (49)

               Uz šā pamata vidējās svērtās dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, bija 58 %.

         3.3.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

               (50)

               Ņemot vērā nesadarbošanos, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR tika noteikta, atbilstīgi pamatregulas 18. pantam pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši pieprasījuma iesniedzēja nodrošināto informāciju, kas ietvēra neatkarīga nozares komercizpētes informācijas sniedzēja datus.

               (51)

               Krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR bija 7 629 000 tonnu (10), no tās 40 % tiek izmantoti krītotā papīra ražošanai (11). Kopējās krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jaudas izmantojums ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 85 % (12), atstājot neizmantotu jaudu 1 167 000 tonnu apmēra, t. i., 32 % no kopējā krītotā papīra patēriņa Savienībā. Pieņemot, ka tikai 40 % no šīs jaudas tiktu izmantoti krītotajam papīram, tika konstatēts, ka Ķīnas neizmantotā jauda, kas attiecināma uz attiecīgo ražojumu, ir aptuveni 13 % no Savienības kopējā patēriņa.

               (52)

               Turklāt Komisija konstatēja, ka ražotājiem ir viegli pārorientēt citu krītoto bezkoka izstrādājumu ražošanu uz attiecīgā ražojuma ražošanu (13). Ja Ķīnas ražotāji pārorientētos uz krītoto papīru, tiktu iegūta ražošanas jauda 3 877 000 tonnu apmērā, kas ir vairāk nekā 100 % no kopējā patēriņa Savienībā (noteikts 3 589 694 tonnu apmērā).

               (53)

               Lai gan paredzams, ka krītotā bezkoksnes papīra neizmantotā ražošanas jauda nedaudz samazināsies (par 4 %), gaidāms, ka Ķīnas iekšzemes pieprasījums līdz 2021. gadam samazināsies par vairāk nekā 10 % (14).

               (54)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu krītoto papīru eksportēšanai uz Savienību tad, ja pasākumi tiktu atcelti. Komisija arī konstatēja, ka prognozētās ĶTR iekšzemes pieprasījuma samazināšanās rezultātā šis eksporta potenciāls varētu palielināties.

         3.3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

               (55)

               Izmeklēšana liecina, ka krītotā papīra pieprasījums Savienībā joprojām ir ievērojams. Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, Savienības tirgus joprojām ir lielākais tirgus pasaulē, nodrošinot 25–30 % no pasaules mēroga pieprasījuma.

               (56)

               Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, Ķīnas eksporta cenas attiecībā uz trešām valstīm, kas atrodas tuvu Savienībai, bija par vidēji 7 % zemākas nekā cenas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šādas cenu atšķirības ir ievērojamas, ņemot vēra faktu, ka krītotā papīra tirgus ir konkurētspējīgs un jutīgi reaģē uz cenu izmaiņām.

               (57)

               Turklāt prognozes liecina, ka iekšzemes pieprasījums ĶTR samazināsies, un tas varētu būt spēcīgs stimuls Ķīnas ražotājiem atrast alternatīvus tirgus Ķīnas jaudas pārpalikuma absorbēšanai. ASV – vēl viens svarīgs krītotā papīra tirgus – ĶTR joprojām nav pievilcīgs, jo ASV attiecībā uz attiecīgo ražojumu ir spēkā pret ĶTR vērsti antidempinga un antisubsidēšas pasākumi.

               (58)

               Šajā sakarā ĶTR valdība apgalvoja, ka mazais importa apjoms no ĶTR apliecina, ka Savienība nepavisam nav pievilcīgs tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tā arī norādīja, ka saskaņā ar Ķīnas eksporta statistiku ĶTR 2015. gadā lielāku krītotā papīra daudzumu eksportēja uz trim citām valstīm (Indiju, Japānu un Taizemi), kā arī uz Eiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un tas apliecinot, ka šīs trīs valstis, kurās nav spēkā tirdzniecības aizsardzības pasākumi, ir pievilcīgākas. ĶTR valdība arī informēja, ka ĶTR pašlaik ar dažādiem tirdzniecības partneriem ir noslēgusi 14 brīvās tirdzniecības nolīgumus (BTN) un piedalās sarunās par citu BTN slēgšanu. Rezultātā lielāks krītotā papīra daudzums tiktu eksportēts uz attiecīgajām partnervalstīm.

               (59)

               Saistībā ar BTN ietekmi tika pausts apgalvojums par Ķīnas ražojumiem kopumā, nesniedzot nekādus pierādījumus par attiecīgo ražojumu. Tika uzskatīts, ka šis apgalvojums ir pārāk plašs un nav sniegti to apstiprinoši pierādījumi. Katrā ziņā, kā skaidrots tālāk 62. apsvērumā, Komisijai pieejamā informācija liecina par pretējo.

               (60)

               Pēc tam, kad 2010. gadā tika noteikti sākotnējie pasākumi, Ķīnas krītotā papīra eksporta apjoms gandrīz pilnībā izsīka, liecinot par to, ka tieši šie pasākumi padarījuši Savienības tirgu nepievilcīgu Ķīnas eksportam. Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgus atgūtu pievilcīgumu. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.

               (61)

                  APP grupa atzina, ka Eiropas tirgus tradicionāli ir svarīgs krītotā papīra tirgus, bet apgalvoja, ka pastāvīgās pieprasījuma samazināšanās dēļ tā nozīme vairs nebūs tik liela, bet tajā pašā laikā pieprasījums citās valstīs dažu pēdējo gadu laikā ir saglabājies stabils vai palielinājies. Tā arī norādīja, ka Savienības tirgus nepievilcīgumu apliecina kopš pasākumu noteikšanas vērojamā importa apjoma samazināšanās no citām valstīm un Savienības ražošanas nozares ražotā krītotā papīra lielie eksporta apjomi.

               (62)

               Kaut arī krītotā papīra patēriņš Savienībā ir samazinājies, Savienības tirgus joprojām ir lielākais krītotā papīra tirgus pasaulē. Pieejamā informācija liecina, ka Savienības tirgus vismaz tuvākajā nākotnē paliks lielākais krītotā papīra tirgus (15). Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, ir prognozējams, ka Ķīnas Tautas Republikā samazināsies pieprasījums pēc krītotā papīra, un ar iespējamu pieprasījuma pieaugumu citos tirgos nepietiktu, lai mazinātos Savienības tirgus pievilcīgums, jo minētie tirgi salīdzinājumā ar Savienības tirgu ir nelieli. Sākotnējās izmeklēšanas periodā no citām valstīm, izņemot ĶTR, importa apjoms un tirgus daļa Savienībā patiešām bija lielāka nekā šīs izmeklēšanas attiecīgajā periodā. Tomēr no trešām valstīm importētais krītotais papīrs sākotnējās izmeklēšanas periodā galvenokārt nāca no Šveices, kur vienam no Savienības ražotājiem piederēja uzņēmums, kas ražoja krītoto papīru. Šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka šis ražotājs 2011. gadā pārtrauca krītotā papīra ražošanu, un attiecīgi imports no Šveices gandrīz pilnībā izsīka. Tādējādi importa apjomu samazināšanās no trešām valstīm nekādā veidā nav saistīta ar minēto Savienības tirgus nepievilcīgumu, un šis apgalvojums tiek noraidīts.

               (63)

               Turklāt samērā lielais Savienības nozares ražojumu eksporta apjoms neietekmē secinājumu, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo lielākajā attiecīgā perioda daļā vidējās cenas ārpus Savienības, kur Savienības nozarei bija jākonkurē ar krītotā papīra eksportu no ĶTR par dempinga cenām, bija ievērojami zemākas par vidējām cenām Savienībā. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

               (64)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu.

         3.3.4.   Secinājumi par dempinga atkārošanās iespējamību

               (65)

               Kā minēts 48. un 49. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenu trešās valstīs, kuras atrodas Savienības tuvumā, salīdzinājums ar cenu analogās valsts tirgū, pārliecinoši apstiprina konstatējumu, ka ir iespējama dempinga atkārtošanās.

               (66)

               Turklāt, ņemot vērā ĶTR pieejamo ievērojamo ražošanas jaudu, kā arī neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu eksportam, Komisija secināja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu palielināties ĶTR krītotā papīra eksporta apjoms Savienībā par dempinga cenām.

         4.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

               (67)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja 10 zināmi ražotāji, un daži no tiem ir grupas, kurām pieder vairākas papīrfabrikas. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               (68)

               Tika noteikts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 4 606 000 tonnas. Uzņēmumi, kas atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodrošināja vairāk nekā 70 % no Savienības ražošanas apjoma. Kā norādīts 18. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms pārsniedza 30 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               (69)

               Pieprasījuma iesniedzēja sniegtos makroekonomikas datus bija nodrošinājusi Euro-Graph
                   (16), un tie tika pienācīgi pārbaudīt.

         4.2.   Patēriņš Savienībā

               (70)

               Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot Savienības nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū ar importa apjomiem no trešām valstīm, kas noteikti pēc 14. panta 6. punkta datubāzes.

               (71)

               Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Kopējais patēriņš Savienībā (t)

                           3 972 818

                           3 643 010

                           3 626 277

                           3 589 694

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              92

                              91

                              90

                              Avots: Euro-Graph un 14. panta 6. punkta datubāze.

               (72)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 10 %. 2013. gadā, salīdzinājumā ar 2012. gadu, tas samazinājās par 8 % un turpināja samazināties lēnāk. Lēstais Savienības patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 21 % mazāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētais patēriņš (4 572 057 tonnas). Patēriņa samazināšanās atspoguļo iespiedpapīra pieprasījuma samazināšanos kopumā, kas galvenokārt izriet no digitālo plašsaziņas līdzekļu, kas aizstāj tradicionālos drukātos plašsaziņas līdzekļus, straujās izaugsmes.

         4.3.   Imports no attiecīgās valsts

   4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

               (73)

               Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

                  2. tabula

                  Importa apjoms un tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Importa apjoms no attiecīgās valsts (t)

                           701

                           905

                           452

                           389

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              129

                              64

                              55

                           Tirgus daļa (%)

                           0,02

                           0,02

                           0,01

                           0,01

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              141

                              71

                              61

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

               (74)

               Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR Savienībā bija niecīgs.

         4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

               (75)

               Ņemot vērā niecīgo krītotā papīra importa apjomu no ĶTR Savienībā un šo nelielo pārdošanas apjomu nepastāvīgās cenas (skatīt 37. apsvērumu), nebija iespējams izmantot Savienības importa statistiku, lai izdarītu secinājumus par importa cenām no ĶTR. Komisija secināja, ka, lai noteiktu, kāds būtu bijis cenu samazinājums, ja Ķīnas uzņēmumi par šādām cenām būtu pārdevuši ražojumu Savienībai, par alternatīvu būtu jāizmanto dati, kas attiecas uz ĶTR krītotā papīra pārdošanas apjomiem citām valstīm.

               (76)

               Komisija noteica teorētisko cenu samazinājuma līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot Savienības nozares vidējo svērto pārdošanas cenu, ko maksā neatkarīgi pircēji Savienības tirgū (koriģētu EXW līmenī), un vidējo svērto Ķīnas eksporta cenu, ko maksā valstis Savienības tuvumā (koriģētu Savienības CIF vērtības līmenī un ņemot vērā importēšanas izmaksas). Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Ķīnas eksporta cenas uz citām valstīm tika balstītas uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, kā jau skaidrots (skatīt 40., 44. un 45. apsvērumu). Cenu salīdzinājums rāda, ka tad, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas eksportētāji būtu pārdevuši Savienībai ražojumus par šīm cenām, Ķīnas importa cenas būtu bijušas par 5,4 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

         4.4.   Imports no citām trešām valstīm

               (77)

               Nākamajā tabulā parādīta no citām trešām valstīm, kas nav ĶTR, veiktā importa Savienībā dinamika attiecīgajā periodā, proti, importa apjoma, tirgus daļas un vidējās cenas ziņā. Tabulas pamatā ir dati no 14. panta 6. punkta datubāzes.

                  3. tabula

                  Imports no trešām valstīm

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Apjoms (t)

                           35 864

                           29 264

                           50 958

                           45 282

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              82

                              142

                              126

                           Tirgus daļa (%)

                           0,9

                           0,8

                           1,4

                           1,3

                           Vidējā cena (EUR/t)

                           952

                           964

                           827

                           889

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              101

                              87

                              93

                              Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

               (78)

               Visā attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms Savienībā no trešām valstīm, kas nav ĶTR, bija neliels, un tā kopējā tirgus daļa svārstījās ap 1 %. Šā importa vidējās cenas bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevienas atsevišķas trešās valsts tirgus daļa nepārsniedza 0,4 %.

         4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

               (79)

               Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Kā minēts 18. apsvērumā, attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tika izmantota atlase.

               (80)

               Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja ar visu Savienības nozari saistītos makroekonomiskos datus, pamatojoties uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kas sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem, Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus vienīgi atlasītajiem uzņēmumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (81)

               Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

               (82)

               Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

         4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

   4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (83)

               Kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  4. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (tonnas)

                           5 211 487

                           4 833 511

                           4 737 310

                           4 606 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              93

                              91

                              88

                           Ražošanas jauda (tonnas)

                           5 889 216

                           5 636 892

                           5 380 258

                           4 988 000

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              96

                              91

                              85

                           Jaudas izmantojums (%)

                           88,5

                           85,7

                           88,0

                           92,3

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              97

                              100

                              104

                              Avots: Euro-Graph.

               (84)

               Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 12 %. 2013. gadā, salīdzinājumā ar 2012. gadu, tas samazinājās par 7 % un turpināja samazināties lēnāk.

               (85)

               Jau pirms attiecīgā perioda Savienības ražotāji bija veikuši lielus pārstrukturēšanas pasākumus, kuru mērķis bija novērst strukturālo jaudas pārpalikumu, un šie pasākumi tika turpināti attiecīgajā periodā. Tā kā atsevišķas papīrfabrikas tika slēgtas un citas papīrfabrikas tika pielāgotas citu ražojumu, nevis vairs krītotā papīra, ražošanai, Savienības ražošanas nozare no 2012. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazināja krītotā papīra ražošanas jaudu par aptuveni 901 216 tonnām, t. i., par 15 %.

               (86)

               Pastāvīgā ražošanas jaudas samazināšana ļāva Savienībai attiecīgajā periodā saglabāt visai stabilu jaudas izmantojumu un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pat sasniegt 92,3 % rādītāju, gandrīz par četriem procentpunktiem pārsniedzot 2012. gada līmeni.

               (87)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, ņemot vērā lielos ieguldījumus pamatlīdzekļos un no tiem izrietošo ietekmi uz vidējām ražošanas izmaksām.

         4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (88)

               Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  5. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

                           3 936 253

                           3 612 841

                           3 574 868

                           3 544 023

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              92

                              91

                              90

                           Tirgus daļa (%)

                           99,1

                           99,2

                           98,6

                           98,7

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              100

                              99

                              100

                              Avots: Euro-Graph.

               (89)

               Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 10 %. 2013. gadā, salīdzinājumā ar 2012. gadu, tas samazinājās par 8 % un turpināja samazināties lēnāk.

               (90)

               Tā kā attiecīgajā periodā krītotā papīra imports Savienībā gandrīz netika veikts, tad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās stabila – aptuveni 99 %.

         4.5.2.3.   Izaugsme

               (91)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi nepalielinājās. Gluži pretēji – šie ekonomikas rādītāji atspoguļoja Savienības patēriņa lejupējo tendenci.

         4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

               (92)

               Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  6. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents)

                           9 808

                           8 896

                           7 782

                           7 418

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              91

                              79

                              76

                           Ražīgums (t uz nodarbināto)

                           531

                           543

                           609

                           621

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              102

                              115

                              117

                              Avots: Euro-Graph.

               (93)

               Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 24 %, un samazināšanās notika katru gadu. Tas atspoguļo daļu no Savienības ražošanas nozares uzsāktajiem ilgtermiņa pārstrukturēšanas centieniem, kas paredzēti, lai risinātu strukturālas jaudas pārpalikuma problēmas, kā skaidrots 85. apsvērumā.

               (94)

               Darbaspēka ievērojamā samazinājuma rezultātā būtiski uzlabojās ražīgums, ko mērī kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā – šis rādītājs attiecīgajā periodā palielinājās par 17 %.

         4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

               (95)

               Attiecīgajā periodā krītotā papīra imports no ĶTR Savienībā gandrīz netika veikts, tādējādi var secināt, ka dempinga starpības lielums neietekmēja Savienības ražošanas nozari, kas atguvās no iepriekšējā dempinga.

         4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

   4.5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

               (96)

               Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  7. tabula

                  Pārdošanas cenas Savienībā un vienības ražošanas izmaksas

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/t)

                           723

                           709

                           688

                           680

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                           Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           672

                           664

                           609

                           631

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              99

                              91

                              94

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (97)

               Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena nesaistītām personām Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Ar nelielu laika nobīdi cenu tendence sekoja ražošanas izmaksu tendencei.

               (98)

               Attiecīgajā periodā par 6 % samazinājās arī Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas, un vislielākais kritums bija vērojams 2013.–2014. gada periodā (mīnus 8 %).

         4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

               (99)

               Vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  8. tabula

                  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/nodarbinātais)

                           68 405

                           65 812

                           67 716

                           70 973

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              96

                              99

                              104

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (100)

               Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2013. gadā salīdzinājumā ar 2012. gadu samazinājās par 4 %, pēc tam stabilizējoties un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot līmeni, kas bija par 4 % augstāks nekā 2012. gadā.

         4.5.3.3.   Krājumi

               (101)

               Krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  9. tabula

                  Krājumi

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (t)

                           112 957

                           122 545

                           119 642

                           122 264

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              108

                              106

                              108

                           Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%)

                           7

                           8

                           8

                           8

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              114

                              115

                              114

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (102)

               Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās 2012.–2013. gadā samazinājās par 8 %, un pēc tam, attiecīgā perioda atlikušajā daļā, tie saglabājās samērā stabili. Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, ražošanas apjoma samazināšanās dēļ attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 14 %.

         4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

               (103)

               Rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

                  10. tabula

                  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                           2012

                           2013

                           2014

                           PIP

                           Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                           0,7

                           – 0,4

                           5,0

                           2,3

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              – 58

                              693

                              319

                           Naudas plūsma (EUR)

                           58 381 268

                           51 220 769

                           102 223 699

                           75 644 423

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              88

                              175

                              130

                           Ieguldījumi (EUR)

                           20 414 097

                           23 120 553

                           18 603 022

                           17 369 221

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              113

                              91

                              85

                           Ienākums no ieguldījumiem (%)

                           1,8

                           – 6,7

                           9,6

                           9,1

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              – 380

                              546

                              518

                              Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

               (104)

               Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no krītotā papīra pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare uzlaboja rentabilitāti no aptuveni 0,7 % līdz 2,3 %. Tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā nozares mērķa peļņa tika noteikta 8 % apmērā (17). 2014. gads bija vislabvēlīgākais gads, kad Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza 5 % – tas galvenokārt skaidrojams ar zemākām izejmateriālu, jo īpaši celulozes, izmaksām, bet arī ar pārstrukturēšanas centienu pozitīvo ietekmi un efektivitātes uzlabošanos. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā rentabilitāti negatīvi ietekmēja Lielbritānijas mārciņas valūtas kursa pazemināšanās attiecībā pret euro.

               (105)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma bija pozitīva, un tās tendence lielā mērā atspoguļoja rentabilitātes dinamiku, 2014. gadam kļūstot par vislabvēlīgāko gadu.

               (106)

               Ņemot vērā krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos gan Savienībā, gan ārvalstīs, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā neveica ieguldījumus jaunā jaudā, un ieguldījumu līmenis kopumā samazinājās par 15 %. Veiktie ieguldījumi bija vērsti uz apkopi, kapitāla aizstāšanu, energoefektivitātes uzlabošanu un citiem pasākumiem, kuru mērķis bija nodrošināt atbilstību vides aizsardzības standartiem.

               (107)

               Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Tā dinamiku attiecīgajā periodā ietekmēja gan aktīvu neto vērtības samazināšanās, gan rentabilitātes dinamika, ar ko ir skaidrojami 2013. gada negatīvie rezultāti un daudz labākie rezultāti 2014. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               (108)

               Ņemot vērā esošo parādsaistību izmaksas, samērā zemo Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos, Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu ir uzlabojusies, tomēr tā joprojām ir ierobežota.

         4.5.4.   Secinājums par Savienības ražošanas nozares stāvokli

               (109)

               Attiecīgajā periodā kaitējuma rādītāji rāda neviendabīgu ainu. Lai gan finanšu rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem, uzlabojās, apjoma rādītāji, piemēram, ražošana un tirdzniecība, turpināja pasliktināties.

               (110)

               Finanšu rādītāju uzlabošanās izrietēja gan no izejmateriālu cenu pazemināšanās 2014. gadā, gan no Savienības ražotāju pārstrukturēšanas centieniem, kuru mērķis bija samazināt ražošanas jaudu un uzlabot efektivitāti. Negatīvās tendences, kas saistītas ar ražošanas un pārdošanas apjomiem, skaidrojamas ar pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos gan Savienībā, gan ārvalstīs – šā iemelsa dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāturpina pārstrukturēšana, tostarp jāslēdz atsevišķas papīrfabrikas un citas jāpielāgo citu papīra veidu ražošanai.

               (111)

               Prognoze par turpmāku pieprasījuma samazināšanos nākamo 5–10 gadu laikā apstiprina secinājumu, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis saglabāsies sarežģīts un arī turpmāk būs jāsamazina ražošanas apjoms un ražošanas jauda.

               (112)

               Izmeklēšana apstiprināja, ka sākotnējās izmeklēšanas rezultātā noteiktie pasākumi ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari – tā ir atguvusi tirgus daļu un spējusi panākt krītotā papīra cenu kāpumu, pārsniedzot izmaksas nosedzošo līmeni, kā arī finansēt nozares pārstrukturēšanas pasākumus.

               (113)

               Uz iepriekš minētā pamata Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā krītotā papīra pieprasījuma pastāvīgo samazināšanos un augstās saistītās pārstrukturēšanas izmaksas – abi minētie faktori būtiski ietekmē nozares rentabilitāti –, tās stāvoklis ir neaizsargāts.

         4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

               (114)

               Komisija jau 65. un 66. apsvērumā secināja, ka pasākumu atcelšanas rezultātā atkārtotos dempings un Savienībā palielinātos ĶTR krītotā papīra eksporta apjoms par dempinga cenām.

               (115)

               Komisija 76. apsvērumā konstatējusi, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas krītotā papīra eksporta cenas tirgos, kas atrodas netālu no Savienības, bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas Savienībā. Rezultātā Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, ir iespējams, ka Savienības tirgū Ķīnas ražotāju eksportētāju cenas būtu mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

               (116)

               Turklāt, kā minēts 62. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais krītotā papīra tirgus pasaulē. Pateicoties tā kopējām apjomam un lieliem krītotā papīra pircējiem šajā tirgū, tas ir ļoti pievilcīgs Ķīnas krītotā papīra ražotājiem, jo tik lielas piegādes tiem ļautu izmantot vairāk (pašlaik neizmantotās) ražošanas jaudas, kas savukārt pazeminātu vienības ražošanas izmaksas. Ja pasākumi tiktu atcelti, tad, ņemot vērā ekonomiskos ieguvumus, ko nodrošinātu neizmantotās ražošanas jaudas izmantošana ĶTR (skatīt 50.–54. apsvērumu), iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvātu krītoto papīru Savienības tirgū par dempinga cenām, radot spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un rentabilitāti.

               (117)

               Izmeklēšana liecina (skatīt 113. apsvērumu), ka Savienības ražošanas nozare ir neaizsargātā situācijā.

               (118)

               Tā apliecina arī sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, jo ražošanas process ir kapitālietilpīgs. Apstāklis, ka attiecīgajā periodā netika veikts imports par dempinga cenām, ļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt krītotā papīra cenas, pārsniedzot izmaksas nosedzošo līmeni, finansēt pārstrukturēšanu, kā arī palielināt jaudas izmantojuma rādītāju. Importa par dempinga cenām atkārtošanās un no tā izrietoša cenu spiediena gadījumā šīs pozitīvās tendences tiktu pavērstas pretējā virzienā, liedzot Savienības ražošanas nozarei naudas plūsmu, kas tai ir vajadzīga pārstrukturēšanas centienu finansēšanai, lai pielāgotos krītotā papīra pasaules mēroga pieprasījuma kritumam. Tas arī vājinātu iepriekšējo pārstrukturēšanas centienu pozitīvo ietekmi un izraisītu visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanos.

               (119)

               Tāpēc Komisija secina, ka ir ļoti iespējams, ka krītotā papīra importam no ĶTR piemēroto antidempinga pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma atkārtošanos.

         5.   SAVIENĪBAS INTERESES

               (120)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu pret ĶTR saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

         5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (121)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no iepriekšējā dempinga, nodrošināt, ka krītotā papīra cenas saglabājas virs izmaksas nosedzošā līmeņa, un uzlabot finanšu rādītājus. Savienības ražošanas nozarei īstenojot ilgtermiņa pārstrukturēšanas plānus, tostarp slēdzot atsevišķas papīrfabrikas un pielāgojot citas papīrfabrikas citu papīra veidu ražošanai, šīs pozitīvās tendences ļāva tai risināt problēmas, ko radīja pastāvīgā krītotā papīra pieprasījuma samazināšanās.

               (122)

               Bez ĶTR importa par dempinga cenām radītā cenu spiediena Savienības ražošanas nozare spēs saglabāt krītotā papīra cenas virs izmaksas nosedzošā līmeņa, gūt vajadzīgos ienākumus pārstrukturēšanas centienu finansēšanai, kā arī pielāgoties izaicinājumiem, ko rada pastāvīgā krītotā papīra pieprasījuma samazināšanās.

               (123)

               Uz šā pamata Komisija secina, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         5.2.   Nesaistīto importētāju/tirgotāju intereses

               (124)

               Importētāji/tirgotāji nesadarbojās. Pamatojoties uz faktu, ka attiecīgajā periodā gandrīz nemaz netika veikts krītotā papīra imports no ĶTR, Komisija secināja, ka attiecīgā ražojuma imports nav būtiska importētāju/tirgotāju darījumdarbības daļa un ka nekas neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanas gadījumā viņi tiktu nesamērīgi ietekmēti.

         5.3.   Lietotāju intereses

               (125)

               Atsevišķi lietotāji nesadarbojās. Komisija saņēma rakstisku iesniegumu no poligrāfijas nozares apvienības (Intergraf), ko atbalstīja trīs citas apvienības (BPIF, Gratkom un Bundesverband Druck und Medien).

               (126)

               Iesniegumā bija paskaidrots, ka Savienības poligrāfijas nozari negatīvi ietekmē drukāto plašsaziņas līdzekļu aizstāšana ar digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī drukāto materiālu milzīgais importa apjoms, jo īpaši no ĶTR. Tajā tika norādīts, ka antidempinga pasākumi vājina Savienības poligrāfijas nozares konkurētspēju, jo šai nozarei ir nepieciešama beznodokļu piekļuve papīram. Vienīgais pierādījums, kas tika iesniegts saistībā ar šo apgalvojumu par milzīgo importa apjomu, bija aplēse par kopējo ĶTR izcelsmes drukāto materiālu importa apjomu, kas ietver virkni dažādu drukāto ražojumu, kas nav drukāti uz krītotā papīra. Balstoties uz pieejamo informāciju, Komisija nevarēja novērtēt, kāda daļa no ražojumiem, kas ir importēti no Ķīnas, ir drukāta uz krītotā papīra un kāda daļa – uz cita veida papīra.

               (127)

               Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielākā daļa uz krītotā papīra drukāto ražojumu ir atkarīgi no termiņiem, piemēram, žurnāli, brošūras, tiešā pasta sūtījumi un ielikumi, un transportēšanai nepieciešamā laika dēļ maz iespējama to importēšana no ĶTR. Informācija, ko šīs pārskatīšanas ietvaros sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, apstiprina, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi joprojām ir derīgi.

               (128)

               Komisija attiecīgi secināja, ka, lai gan ir iespējams, ka atsevišķi drukātie materiāli tiek drukāti uz krītotā papīra ārpus Savienības antidempinga un kompensācijas maksājumu dēļ, to ietekme uz Savienības poligrāfijas nozares ekonomisko situāciju ir ierobežota.

         5.4.   Secinājums par Savienības interesēm

               (129)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu neturpināt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret importu no ĶTR.

         6.   SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (130)

               Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā antidempinga pasākumus. Tām tika noteikts 11 dienu laiks, kurā pēc informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Piezīmes nosūtīja vienīgi pieprasījuma iesniedzējs, un tajās pausts atbalsts Komisijas konstatējumiem un priekšlikumam saglabāt spēkā antidempinga pasākumus.

               (131)

               No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 451/2011 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam.

               (132)

               Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotajam papīram, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kas sver 70 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 g/m2, baltumu lielāku par 84 (mērījumi veikti saskaņā ar standartu ISO 2470-1) (“pārskatāmais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (Taric kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020).
   Galīgais antidempinga maksājums neattiecas uz ruļļiem, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā; Galīgais antidempinga maksājums neattiecas uz daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu.
   2.   Maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto, tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

               Uzņēmums

               Maksājuma likme (%)

                  Taric papildu kods

                  Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, ĶTR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, ĶTR

               8

               B001

                  Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, ĶTR

               35,1

               B013

               Visi pārējie uzņēmumi

               27,1

               B999

         3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 3. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Padomes 2011. gada 6. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 451/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu (OV L 128, 14.5.2011., 1. lpp.).

      (3)  Padomes 2011. gada 6. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 452/2011, ar ko nosaka galīgo antisubsidēšanas nodokli Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV L 128, 14.5.2011., 18. lpp.).

      (4)  Lieta T-443/11 un lieta T-444/11.

      (5)  OV C 280, 25.8.2015., 7. lpp.

      (6)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV C 172, 13.5.2016., 9. lpp.).

      (7)  Paziņojums par to kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV C 172, 13.5.2016., 19. lpp.).

      (8)  Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.) Šī regula kodificēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

      (9)  Sinar Mas grupā ietilpst Gold East Paper Co., Ltd; Gold Huasheng Paper Co., Ltd un Hainan Jinhai Pulp and Paper Co., Ltd.

      (10)  Pēc RISI datiem (http://www.risiinfo.com), ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs).

      (11)  Pēc pieprasījumā sniegtās informācijas.

      (12)  Pēc RISI datiem.

      (13)  Pēc pieprasījumā sniegtās informācijas.

      (14)  Pēc RISI datiem.

      (15)  Pēc RISI datiem, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs.

      (16)  Eiropas Iespiedpapīra ražotāju apvienība (Euro-Graph) tika izveidota 2012. gadā, apvienojoties CEPIPRINT (Eiropas Poligrāfijas papīra ražotāju apvienība) un CEPIFINE (Eiropas Krītotā papīra ražotāju apvienība), un visi krītotā papīra ražotāji Savienībā ir Euro-Graph locekļi.

      (17)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 451/2011 158. apsvērums.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 2/2014 ( 2014. gada 3. janvāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               4.1.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 1/4

      KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 2/2014
   (2014. gada 3. janvāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 3. janvārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  AL

                  55,3

                  MA

                  52,2

                  TN

                  84,6

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  78,4

                  0707 00 05

                  MA

                  158,2

                  TR

                  156,0

                  ZZ

                  157,1

                  0709 90 70

                  MA

                  47,5

                  TR

                  132,6

                  ZZ

                  90,1

                  0805 10 20

                  TR

                  82,3

                  ZA

                  46,6

                  ZZ

                  64,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,6

                  ZZ

                  69,6

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  70,9

                  ZZ

                  70,9

                  0805 50 10

                  TR

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0808 10 80

                  MK

                  23,6

                  US

                  149,9

                  ZZ

                  86,8

                  0808 20 50

                  CN

                  56,7

                  US

                  168,4

                  ZZ

                  112,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 9/2012 ( 2012. gada 6. janvāris ), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

text:
               7.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 4/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 9/2012
   (2012. gada 6. janvāris),
   ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,
   tā kā:

               (1)

               Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 4/2012 (4).

               (2)

               Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

               (3)

               Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 6. janvārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

      (3)  OV L 254, 30.9.2011, 12. lpp.

      (4)  OV L 2, 5.1.2012, 3. lpp.

      PIELIKUMS

         Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 7. janvāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

                  (EUR)

                  KN kods

                  Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

                  1701 13 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 14 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  41,69

                  2,40

                  1701 14 90 (1)

                  41,69

                  2,40

                  1701 12 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,69

                  2,10

                  1701 91 00 (2)

                  47,13

                  3,33

                  1701 99 10 (2)

                  47,13

                  0,20

                  1701 99 90 (2)

                  47,13

                  0,20

                  1702 90 95 (3)

                  0,47

                  0,23

         (1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

         (2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

         (3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.