title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 453/2011 ( 2011. gada 4. maijs ), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfuraldehīda importam

text:
               12.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 123/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 453/2011
   (2011. gada 4. maijs),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfuraldehīda importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 5. punktu un 9. panta 4. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 95/95 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes furfuraldehīda importam īpaša maksājuma veidā (“galīgie antidempinga pasākumi”). Īpašā maksājuma likme tika noteikta EUR 352 par tonnu.

               (2)

               Pēc starpposma pārskatīšanas, kas tika sākta 1997. gada maijā pēc kāda Ķīnas eksportētāja pieprasījuma, pasākumi ar Regulu (EK) Nr. 2722/1999 (3) tika saglabāti spēkā vēl četrus gadus.

               (3)

               Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome 2005. gada aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 639/2005 (4) pagarināja pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (4)

               Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2010. gada 28. janvārī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji – Lenzing AG un Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Savienības furfuraldehīda produkcijas.

               (5)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei (“SRN”) nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (6)

               Noteikusi, ka ir pietiekoši pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, Komisija ar 2010. gada 27. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Izmeklēšanas periods

               (7)

               Izmeklēšana par iespējamu dempinga turpināšanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Šajā izmeklēšanā iesaistītās personas

               (8)

               Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un attiecīgās valsts pārstāvjus.

               (9)

               Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās ir jāuzklausa.

         4.3.   Atlase

               (10)

               Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu pārbaudīt, vai ir jāizmanto atlase atbilstīgi pamatregulas 17. pantam. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tā kā nepieteicās neviens ražotājs eksportētājs, kas vēlētos sadarboties, atlase nebija vajadzīga.

         4.4.   Saņemtās informācijas pārbaude

               (11)

               Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām, un personām, kuras bija pieteikušās līdz paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajam datumam.

               (12)

               Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, viena importētāja/lietotāja un viena ražotāja analogajā valstī Argentīnā. Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās.

               (13)

               Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā izraisītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:

                           a)

                              ražotāji Savienībā

                                       —

                                          Lenzing AG (“Lenzing”), Austrija

                                       —

                                          Tanin Sevnica kemična industrija d.d (“Tanin”), Slovēnija;

                           b)

                              nesaistīts importētājs/lietotājs

                                       —

                                          International Furan Chemicals BV (“IFC”), Roterdama.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (14)

               Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana un 2. un 3. apsvērumā minētās tai sekojošās pārskatīšanas, proti, ĶTR izcelsmes furfuraldehīds, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2932 12 00 (“attiecīgais ražojums”). Furfuraldehīds ir arī pazīstams kā 2-furaldehīds vai furfurāls.

               (15)

               Furfuraldehīds ir gaiši dzeltens šķidrums, kuram ir īpaša kodīga smaka un kuru iegūst dažādu lauksaimniecības atkritumu pārstrādes rezultātā. Furfuraldehīdu izmanto galvenokārt divējādi: kā selektīvu šķīdinātāju naftas pārstrādē smēreļļu ražošanai un kā izejvielu pārstrādei furfurilspirtā, ko izmanto sintētisko sveķu ražošanā lietņu veidnēm.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (16)

               Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, arī šajā izmeklēšanā ir apstiprinājies, ka furfuraldehīdam, ko ražo ĶTR un eksportē uz Eiropas Savienību, furfuraldehīdam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū analogajā valstī Argentīnā, un furfuraldehīdam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražotāji, ir vienādas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienādi pamatizmantojuma veidi. Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (17)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu izbeigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.

         1.   Vispārēji apsvērumi

               (18)

               Neviens no zināmajiem 34 Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem Komisija sazinājās, uzsākot procedūru, nesadarbojās izmeklēšanā un arī nesniedza nekādu informāciju. Tādēļ turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko iesniedza importētājs/rūpnieciskais lietotājs, kurš sadarbojās, Eurostat datiem, ĶTR oficiālo eksporta statistiku un informāciju pārskatīšanas pieprasījumā.

         2.   Analogā valsts

               (19)

               Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.

               (20)

               Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā par procedūras sākšanu Argentīna tika ierosināta kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai. Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, netika saņemtas nekādas piezīmes par ierosināto analogo valsti.

               (21)

               Viens furfuraldehīda ražotājs Argentīnā sadarbojās ar izmeklēšanu, atbildot uz anketas jautājumiem. Izmeklēšana pierādīja, ka Argentīnas furfuraldehīda tirgū ir konkurence un apmēram 90 % no tirgus apjoma nodrošina vietējie ražotāji, bet pārējo daļu – imports no trešām valstīm. Ražošanas apjoms Argentīnā veido vairāk nekā 70 % no tā attiecīgā ražojuma apjoma, ko ĶTR eksportē uz Savienību ievešanai pārstrādei. Tāpēc Argentīnas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR.

               (22)

               Tādējādi tiek secināts, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Argentīna ir uzskatāma par piemērotu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

         3.   Imports par dempinga cenām PIP

   3.1.   Normālā vērtība

               (23)

               Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties uz nesaistītu pircēju samaksāto vai maksājamo cenu Argentīnas iekšzemes tirgū, jo tika konstatēts, ka attiecīgie pārdevumi notikuši parastā tirdzniecības apritē

               (24)

               Tādējādi par normālo vērtību noteica Argentīnas ražotāja, kas sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem.

               (25)

               Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, proti, vai tas veido vismaz 5 % vai vairāk no attiecīgā ražojuma kopējā pārdevumu apjoma, kas eksportēts uz Savienību. Argentīnas ražotāja, kurš sadarbojās, pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū PIP tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu.

               (26)

               Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot, kāds īpatsvars ir Argentīnas tirgū PIP pārdotā līdzīgā ražojuma rentablajiem pārdevumiem neatkarīgiem klientiem. Tā kā visi līdzīgā ražojuma pārdevumi PIP bija rentabli, normālo vērtību balstīja uz visu iekšzemes pārdevumu vidējo svērto rādītāju.

         3.2.   Eksporta cena

               (27)

               Tā kā neviens no ĶTR eksportētājiem uz Savienību ar izmeklēšanu nesadarbojās, eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tika secināts, ka šim nolūkam vispiemērotākā ir informācija, ko sniedza importētājs, kurš sadarbojās, un Eurostat dati par attiecīgā ražojuma importu Savienībā. Lai arī lielākā daļa attiecīgā ražojuma importa notika saskaņā ar ievešanas pārstrādei režīmu (“IPR”) (Ķīnas furfuraldehīds tika tālāk pārstrādāts furfurilspirtā eksportam), nebija iemesla uzskatīt, ka tas nav ticams pamats eksporta cenu noteikšanai.

         3.3.   Salīdzinājums

               (28)

               Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, tika pievērsta dažām atšķirībām transporta un apdrošināšanas izmaksās, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

         3.4.   Dempinga starpība

               (29)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums liecināja par ievērojamu dempingu.

         4.   Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

               (30)

               Papildus analīzei par dempinga esamību PIP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji ar izmeklēšanu nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, proti, uz informāciju no importētāja, kurš sadarbojās, uz Eurostat datiem, uz ĶTR oficiālo eksporta statistiku un uz pārskatīšanas pieprasījumu.

               (31)

               Tika analizēti šādi elementi: kā attīstījies imports ES no ĶTR saskaņā ar IPR, kā attīstījies ĶTR eksports uz trešām valstīm un kāda ir ĶTR ražotāju rezerves jauda.

         4.1.   ĶTR importa attīstība

               (32)

               Saskaņā ar ĶTR oficiālo eksporta statistiku kopējais attiecīgā ražojuma ĶTR eksporta apjoms visā pasaulē attiecīgajā periodā pieauga par 117 %. Šis pieaugums visvairāk izpaudās ASV un citos trešo valstu tirgos.

               (33)

               Par eksportu uz Savienību jānorāda, ka saskaņā ar Eurostat un pārbaudītiem importa datiem PIP laikā 99,9 % visa attiecīgā ražojuma importa Savienībā no ĶTR ieveda pārstrādei, bet atlikušais 0,1 % bija paredzēts laišanai brīvā apgrozībā. Nekāds importa apjoms nebija paredzēts laišanai brīvā apgrozībā 2007. un 2008. gadā. Lai dati būtu pilnīgi, kopējā importa apjomā tika iekļauts arī laišanai brīvā apgrozībā paredzētais imports, tomēr nelielo daudzumu dēļ netika uzskatīts par vajadzīgu veikt šā importa cenu attīstības sīkāku analīzi.

               (34)

               Saskaņā ar IPR veiktā un brīvā apgrozībā laistā importa apjoms no ĶTR laikā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 67 %, un tas sakrita ar patēriņa samazināšanos Savienības tirgū par 24 %, kā izklāstīts turpmāk 45. apsvērumā. Saskaņā ar IPR importētais ĶTR furfuraldehīds tika tālāk pārstrādāts furfurilspirtā, kas pēc tam tika eksportēts. Nav pieejama informācija par to, kā Savienībā tika izmantots laišanai brīvā apgrozībā paredzētais imports, tomēr var pieņemt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļu no pašreizējā importa apjoma saskaņā ar IPR varētu ievest laišanai brīvā apgrozībā kā attiecīgo ražojumu vai kā galaproduktu (furfurilspirtu) pārdošanai Savienības tirgū.

               (35)

               ĶTR eksporta cena laikā no 2007. gada līdz PIP dažādos tirgos ir atšķirīga. Lai gan šajā periodā vērojama strauja cenas pazemināšanās eksportam uz Savienību (par 11 %), citos tirgos tā ir pieaugusi par apmēram 10 %. Tomēr redzams, ka cenas ASV tirgū PIP ir apmēram tādā pašā līmenī kā Savienības tirgū, lai gan saskaņā ar ĶTR eksporta statistiku eksports uz citiem tirgiem ir bijis par 19 % tonnā dārgāks. Tā kā attiecīgais ražojums ir ļoti viendabīgs, šādas cenu atšķirības skaidrojamas tikai ar ĶTR eksportētāju tīši izvēlētu cenu stratēģiju, gūstot augstākas cenas un peļņu tirgos ar mazāku konkurenci nekā tādos tirgos kā Savienība un ASV, kuros valda zemākas cenas. Tā kā eksports uz Savienību un ASV bija 46 % no visa ĶTR eksporta, jāsecina, ka šī cenu diskriminācija turpinātu pastāvēt, ja maksājumus atceltu, lai saglabātu dempingu vismaz Savienības tirgū.

         4.2.   Eksportētāju neizmantotā jauda

               (36)

               Tā kā publiski pieejamā informācija par ĶTR furfuraldehīda ražošanas nozari ir niecīga, turpmākie secinājumi pamatojas galvenokārt uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju.

               (37)

               Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu ĶTR furfuraldehīda produkcija kopš 1999. gada ir pakāpeniski palielinājusies, un 2009. gadā tās apjoms sasniedza apmēram 320 000 tonnas. Domājams, ka ĶTR izmanto apmēram 94 % ražošanas jaudas, un tas nozīmē, ka ĶTR rezerves jauda ir apmēram 20 000 tonnu gadā, t. i., apmēram puse no Savienības kopējā patēriņa. Domājams, ka šobrīd ĶTR darbojas vairāk nekā 200 furfuraldehīda ražotņu, un aizvien lielāks ražotņu skaits nodarbojas ar eksportu.

               (38)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu sagaidīt, ka attiecīgā ražojuma eksports no ĶTR nonāks Savienības tirgū ārpus IPR ievērojamos daudzumos, un ir ļoti iespējams, ka tas joprojām būs par dempinga cenām.

         5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

               (39)

               Ņemot vērā ĶTR esošo lielo ražošanas jaudu, ĶTR ražotāju spēju strauji palielināt produkcijas apjomu un novirzīt to eksportam, kā arī šā eksporta cenu, var uzskatīt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā atsāktos tāds eksports no ĶTR uz Savienību, kas nav veikts saskaņā ar IPR.

               (40)

               Pašreizējām eksporta cenām saskaņā ar IPR nepiemēro antidempinga maksājumu. Tādējādi tiek uzskatīts, ka šīs cenas rāda arī turpmāko cenu līmeni, ja pasākumi tiktu atcelti. Šajā sakarā tika konstatēts, ka ĶTR eksporta cenas saskaņā ar IPR bija dempinga cenas un tās PIP laikā bija par 11 % zemākas nekā Savienības ražotāju cenas, kā izklāstīts turpmāk 69. apsvērumā.

               (41)

               Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka eksports no ĶTR vēl joprojām notiek par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja beigsies spēkā esošie antidempinga pasākumi.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

               (42)

               SRN ietilpst divi uzņēmumi – Lenzing AG (Austrija) un Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (Slovēnija), kas kopā aptver 100 % Savienības attiecīgā ražojuma produkcijas PIP. Abi uzņēmumi atbildēja uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Tādējādi abi Savienības ražotāji veido SRN pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Lai ievērotu konfidencialitāti, SRN darbības rādītāji sniegti tikai indeksētā veidā.

               (43)

               Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu SRN ir ievērojami mainījusies – Furfural Español S.A., šobrīd Nutrafur, Spānijas ražotājs, kurš iesniedza sākotnējo sūdzību 1994. gadā, pārtrauca ražošanu 2008. gada oktobrī. Nutrafur, kas atbalsta pašreizējo pārskatīšanas pieprasījumu, šajā procedūrā nesadarbojās. Tomēr Nutrafur joprojām ir aktīvs tirgus dalībnieks, kā tirgotājs iepērkot attiecīgo ražojumu no bijušajiem konkurentiem Savienībā. Pieprasījumā norādītie Nutrafur produkcijas dati par 2007. un 2008. gadu ir iekļauti Savienības tirgus patēriņa datos.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Patēriņš Savienības tirgū

               (44)

               Savienības furfuraldehīda patēriņu noteica, pamatojoties uz SRN pārdevumu apjomu Savienības tirgū (ietverot Nutrafur pārdevumus, kamēr tas vēl ražoja furfuraldehīdu), tam pieskaitot importu saskaņā ar IPR no ĶTR un importu no citām trešām valstīm laišanai brīvā apgrozībā, izmantojot pārbaudītus datus no importētāja International Furan Chemicals BV (“IFC”) un Eurostat. Tā kā Eurostat konfidencialitātes iemeslu dēļ neatklāj pilnīgu informāciju, Eurostat datus izmantoja tikai saistībā ar importu no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Dominikānas Republiku, jo IFC ir vienīgais furfuraldehīda importētājs no šīm valstīm.

               (45)

               Saskaņā ar minēto attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 24 % – no 48 534 tonnām 2007. gadā līdz 36 725 tonnām PIP laikā.

                  1. tabula –   Savienības patēriņš

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Tonnas

                           48 534

                           45 738

                           38 175

                           36 725

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           94

                           79

                           76

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –6

                           –15

                           –3

                              Avots: pārbaudītas SRN un IFC atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat

         2.   Imports no ĶTR

   2.1.   Apjoms, tirgus daļa un cenas

               (46)

               Saskaņā ar ĶTR eksporta statistiku PIP laikā bija tikai neievērojams daudzums (2,5 tonnas) ĶTR importa laišanai brīvā apgrozībā, bet lielākā daļa ĶTR importa notika saskaņā ar IPR. ĶTR importa apjoms saskaņā ar IPR samazinājās no 8 264 tonnām 2007. gadā līdz 2 749 tonnām PIP, proti, par 67 %. Augstāko punktu ĶTR imports saskaņā ar IPR sasniedza 2008. gadā, kad tas bija apmēram 10 000 tonnas, bet turpmākajos gados tas samazinājās. Attiecīgajā periodā ĶTR tirgus daļa IPR samazinājās no 17 % līdz 8 %, t. i., par 9 %.

               (47)

               ĶTR importa cenas saskaņā ar IPR samazinājās par 12 % – no 774 EUR 2007. gadā līdz 685 EUR PIP laikā.

                  2. tabula –   Imports no ĶTR

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Tonnas

                           8 264

                           10 002

                           5 159

                           2 749

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           121

                           62

                           33

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           21

                           –59

                           –29

                           Tirgus daļa

                           17 %

                           22 %

                           14 %

                           7 %

                           Cena (EUR/t)

                           774

                           1 014

                           690

                           685

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           131

                           89

                           88

                              Avots: pārbaudīta IFC atbilde uz anketas jautājumiem

         3.   Citu trešo valstu importa apjomi un cenas

               (48)

               Būtu jāatzīmē, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā imports no Dominikānas Republikas bija vienīgi ražojuma sūtījumi no mātesuzņēmuma uz tā filiāli Eiropā, lai ražotu furfurilspirtu. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas ir transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un tās neatspoguļoja patiesās tirgus cenas. Saskaņā ar Eurostat datiem furfuraldehīda importa apjomi Savienībā no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, un vidējās cenas mainījās šādi.

                  3. tabula –   Imports Savienībā no Dominikānas Republikas

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Tonnas

                           32 003

                           27 662

                           24 996

                           25 959

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           86

                           78

                           81

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –14

                           –8

                           3

                           Tirgus daļa

                           66 %

                           60 %

                           65 %

                           71 %

                           Cena (EUR/t)

                           809

                           982

                           582

                           670

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           121

                           72

                           83

                  4. tabula –   Imports Savienībā no citām trešām valstīm

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Tonnas

                           1 687

                           1 583

                           1 226

                           1 158

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           94

                           73

                           69

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –6

                           –21

                           –4

                           Tirgus daļa

                           3 %

                           3 %

                           3 %

                           3 %

                           Cena (EUR/t)

                           800

                           997

                           632

                           621

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           125

                           79

                           78

               (49)

               Attiecīgajā periodā furfuraldehīda importa apjoms no Dominikānas Republikas un visām pārējām trešām valstīm samazinājās ievērojami – attiecīgi par 19 % un 31 %. Tomēr, neraugoties uz Dominikānas Republikas importa apjoma samazinājumu, tā tirgus daļa tomēr palielinājās no 66 % līdz 71 %. Tomēr viss šis imports tika izmantots furfurilspirta ražošanai, ko veica Dominikānas Republikas ražotāja Eiropas filiāle. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas bija transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un tās var neatspoguļot patiesās tirgus cenas.

         3.1.   ĶTR eksporta uz citām trešām valstīm apjoms un cenas

               (50)

               Attiecīgajā periodā eksporta apjoms pieauga par 105 % (atbilst apmēram 9 % no Savienības kopējiem pārdevumiem PIP). Jāatzīmē, ka SRN eksporta pārdevumi uz citām trešām valstīm PIP laikā notika par zemām cenām. To var skaidrot ar konkurenci – ĶTR furfuraldehīda lielajiem apjomiem un zemajām cenām citās trešās valstīs.

                  5. tabula –   SRN eksporta uz citām trešām valstīm apjoms un cenas

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Daudzumu indekss (2007=100)

                           100

                           136

                           211

                           205

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           36

                           75

                           –6

                           Cenas indekss (2007=100)

                           100

                           114

                           88

                           82

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           14

                           –26

                           –6

         4.   Saimnieciskais stāvoklis SRN

               (51)

               Turpmāk analizēts saimnieciskais stāvoklis SRN, proti, uzņēmumos Lenzing un Tanin.

         4.1.   Produkcija

               (52)

               Attiecīgā ražojuma kopējā SRN produkcija attiecīgajā periodā pieauga par 14 %.

                  6. tabula –   Savienības produkcija

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           109

                           114

                           114

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           9

                           5

                           0

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.2.   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (53)

               SRN kopējā ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga. SRN jaudas izmantojums pieauga par 12 % (no 85 % līdz 97 %), liecinot, ka ražošana notika gandrīz ar pilnu jaudu.

                  7. tabula –   Savienības ražošanas jauda

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Jaudas izmantojums

                           85 %

                           92 %

                           96 %

                           97 %

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.3.   Krājumu līmenis

               (54)

               Turpmāk tabulā redzams, ka SRN krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 26 %. Krājumi īpaši palielinājās laikā no 2007. līdz 2008. gadam, kad tie pieauga par 193 %.

                  8. tabula –   Krājumi

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           293

                           165

                           126

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           193

                           – 128

                           –40

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.4.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (55)

               SRN pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP laikā palielinājās par 13 %. Pēc pārdošanas apjoma pieauguma attiecīgajā periodā SRN tirgus daļa palielinājās par 5 %.

                  9. tabula –   Pārdošanas apjoms un Savienības tirgus daļa

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           100

                           112

                           113

                           Tirgus daļas apjoms

                           10–20 %

                           10–20 %

                           14–24 %

                           15–25 %

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.5.   Vidējās pārdošanas cenas

               (56)

               Attiecīgajā periodā Savienības tirgū vidējās pārdošanas cenas, ko prasīja SRN, samazinājās par 1 %. Vidējā pārdošanas cena sasniedza augstāko punktu 2008. gadā, palielinoties par 11 %, bet tad nākamajā gadā strauji samazinājās. Nelielais pārdošanas cenu samazinājums jāskata kopā ar vienas vienības ražošanas izmaksu pieaugumu 5 % apjomā, kam SRN nespēja pielāgoties.

                  10. tabula –   Vidējā pārdošanas cena Savienībā

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           111

                           98

                           99

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           11

                           –13

                           1

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.6.   Vidējās ražošanas izmaksas

               (57)

               Attiecīgajā periodā vidējās ražošanas izmaksas pieauga par 5 % galvenokārt sakarā ar nodarbināto skaita pieaugumu un tādējādi sakarā ar kopējo darbaspēka izmaksu pieaugumu.

                  11. tabula –   Vidējās ražošanas izmaksas

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Indekss (2007=100)

                           100

                           105

                           105

                           105

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           5

                           0

                           0

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.7.   Rentabilitāte un naudas plūsma

               (58)

               SRN peļņa attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās; par 56 % samazinājās arī naudas plūsma. Tas notika dēļ spiediena uz pārdošanas cenām, neraugoties gan uz produkcijas, gan pārdevumu pieaugumu.

                  12. tabula –   Rentabilitāte un naudas plūsma

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Rentabilitātes indekss (2007=100)

                           100

                           175

                           –7

                           –4

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           75

                           – 182

                           3

                           Naudas plūsmas indekss (2007=100)

                           100

                           144

                           49

                           44

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           44

                           –95

                           –5

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.8.   Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja

               (59)

               No 2007. gada līdz PIP ieguldījumi samazinājās par 95 %. Ienākumi no ieguldījumiem, izsakot kā attiecīgā ražojuma peļņu/zaudējumus iepretim ieguldījumu neto bilances vērtībai, attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās ar tādu pašu tendenci kā ieguldījumi. Attiecīgajā periodā, samazinoties rentabilitātei un naudas plūsmai, pieprasījuma iesniedzēju kapitāla piesaistes spēja ir ievērojami samazinājusies. Šī samazināšanās ir skaidri redzama arī saistībā ar pieprasījuma iesniedzēju ieguldījumiem, kas attiecīgajā periodā ir samazinājušies par 95 %.

                  13. tabula –   Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Ieguldījumu indekss (2007=100)

                           100

                           61

                           2

                           5

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           –39

                           –59

                           3

                           Ienākumu no ieguldījumiem indekss (2007=100)

                           100

                           196

                           –7

                           –4

                           Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                           96

                           – 203

                           3

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.9.   Nodarbinātība un ražīgums

               (60)

               Nodarbinātības līmenis SRN attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Ražīgums, to izsakot kā izlaidi tonnās uz vienu nodarbināto, palielinājās par 6 %. Savukārt kopējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %.

                  14. tabula –   Nodarbinātība un ražīgums

                           Gads

                           2007

                           2008

                           2009

                           PIP

                           Nodarbinātības indekss

                           100

                           109

                           109

                           108

                           Ražīguma (tonnas/nodarbinātie) indekss

                           100

                           100

                           105

                           106

                           Darbaspēka izmaksu indekss

                           100

                           114

                           115

                           116

                              Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

         4.10.   Dempinga starpības apjoms

               (61)

               Ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz SRN ir niecīga.

         4.11.   Atgūšanās no dempinga sekām

               (62)

               Tas, ka lielākā daļa minēto rādītāju ir mainījušies pozitīvā virzienā, liecina, ka attiecīgajā periodā SRN finansiālā stāvokļa ziņā ir daļēji atguvusies no kaitējuma, ko izraisīja ĶTR imports par dempinga cenām.

         4.12.   Izaugsme

               (63)

               Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 24 %, bet SRN produkcija, pārdevumu apjomi un tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās. Vienlaikus samazinājās ĶTR importa apjoms un tā tirgus daļa. Tomēr SRN varēja gūt tikai ierobežotu labumu no pasākumiem, jo ĶTR spiediens uz pārdošanas cenām neļāva tai ne gūt peļņu, ne sasniegt peļņas mērķi.

         5.   Secinājums par SRN saimniecisko stāvokli

               (64)

               Dominikānas Republikas furfuraldehīds nav pieejams brīvā tirgū Savienībā. Tāpēc nav iegūti nekādi pierādījumi tam, ka šis imports būtu veicinājis riska situāciju SRN. Importa apjoms no citām trešām valstīm ievērojami samazinājās līdz tādam līmenim, ka pat pie ļoti zemām cenām tā ietekme nav uzskatāma par ievērojamu.

               (65)

               Pasākumi pret ĶTR ir labvēlīgi ietekmējuši SRN saimniecisko stāvokli, jo lielākā daļa kaitējuma rādītāju ir attīstījušies pozitīvā virzienā – produkcija, pārdevumu apjoms un pārdošanas vērtība ir pieaugusi. Neraugoties uz patēriņa samazināšanos, SRN ir spējusi palielināt savu tirgus daļu. Tomēr rentabilitāte PIP ir ievērojami samazinājusies. SRN nav spējusi sasniegt peļņas mērķi, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikts 5 % apjomā, lai nodrošinātu nozares attīstību. Tādējādi tiek secināts, ka SRN ir piedzīvojusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē un ka tās saimnieciskais stāvoklis joprojām ir nestabils.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (66)

               Iepriekš 39. un 40. apsvērumā secināts, ka pasākumu izbeigšanas rezultātā, iespējams, ievērojami palielinātos ĶTR imports Savienībā par dempinga cenām.

               (67)

               Kā minēts iepriekš, ĶTR ražotāji spēj novirzīt lielus eksporta apjomus uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. Pārskatīšanas pieprasījumā minēts, ka ĶTR ražošanas jauda 2009. gadā sasniedza 320 000 tonnas, bet tās rezerves jauda ir apmēram 20 000 tonnu. Turklāt šķiet, ka citi eksporta tirgi, piemēram, Japāna, Taizeme un ASV, nespētu uzņemt šo rezerves jaudu, kas tādā gadījumā visticamāk tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.

               (68)

               Par cenām ĶTR eksporta statistika liecina, ka attiecīgā ražojuma eksporta cena uz ASV bija līdzīga eksporta cenai uz Savienību saskaņā ar IPR. ĶTR cenas uz citiem eksporta tirgiem bija augstākas.

               (69)

               Tomēr, ņemot vērā to, ka ĶTR cenas bija par 11 % zemākas nekā SRN cenas, pasākumu izbeigšanās gadījumā iespējams, ka ĶTR eksportētāji atkal turpinās ierasto darbību, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu. Tas kopā ar spēju piegādāt Savienības tirgum ievērojamus daudzumus attiecīgā ražojuma ļoti negatīvi ietekmētu SRN un jo īpaši tās rentabilitāti.

               (70)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, novestu pie kaitējuma atkārtošanās, ko rada ĶTR imports par dempinga cenām.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievada piezīme

               (71)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm.

               (72)

               Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot visu iesaistīto personu intereses, t. i., SRN, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju un piegādātāju intereses.

               (73)

               Iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņbeigu pārskatīšana, tādējādi tiek analizēta situācija, kurā ir spēkā antidempinga pasākumi.

               (74)

               Tādēļ, neraugoties uz secinājumu, ka ir iespējama dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās, tika pārbaudīts, vai tomēr nav pārliecinošu iemeslu, kas ļautu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

         2.   SRN intereses

               (75)

               SRN ir pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare, kas spēj pielāgoties mainīgiem tirgus apstākļiem. To apliecināja jo īpaši produkcijas un pārdevumu rādītāju pozitīvā attīstība iepretim Savienības patēriņa samazinājumam. Tomēr dēļ milzīgā spiediena uz pārdošanas cenām rentabilitātei tāda pat pozitīva tendence nebija iespējama.

               (76)

               Tā kā ĶTR furfuraldehīda ražošanā ir rezerves jauda un tā kā citi eksporta tirgi (piemēram, Japāna, Taizeme un ASV) nevar uzņemt šo rezerves jaudu, tad gadījumā, ja pasākumi izbeigtos, ir ļoti iespējams, ka ĶTR eksportētāji censtos atgūt zaudēto tirgus daļu, turpinot dempingu Savienības tirgū.

               (77)

               Tādēļ bez antidempinga pasākumu turpināšanas ir ļoti iespējams, ka SRN stāvoklis ievērojami pasliktināsies dēļ ĶTR importa par zemām dempinga cenām, kā paskaidrots 65. un 68. apsvērumā.

         3.   Importētāju intereses

               (78)

               Procedūrā sadarbojās tikai viens importētājs Savienībā, proti, IFC – Nīderlandē esošs uzņēmums, kas pieder furfuraldehīda ražotājam Dominikānas Republikā. IFC ir vienīgais aktīvais furfuraldehīda importētājs Savienībā; vēl daži citi uzņēmumi attiecīgo ražojumu importē tikai laiku pa laikam. IFC ir ievērojama loma Savienības furfuraldehīda (un furfurilspirta) tirgū, aptverot apmēram 80 % no Savienības patēriņa. IFC importē no Dominikānas Republikas, no ĶTR saskaņā ar IPR un no citām trešām valstīm. IFC arī ir galvenais SRN klients, iepērkot apmēram 32 % no tās kopējā pārdevuma. Tad nopirkto furfuraldehīdu furfurilspirtā pārstrādā uzņēmums TFC, kas ir ar IFC saistīts uzņēmums un atrodas Hēlā (Geel), Beļģijā.

               (79)

               Šis importētājs ir visai neitrāls attiecībā uz procedūru, jo tas vēlētos gan piekļūt ĶTR furfuraldehīdam bez kādiem ierobežojumiem un nepieciešamības izpildīt IPR muitas formalitātes, gan arī saglabāt SRN, lai vajadzības gadījumā varētu iegādāties attiecīgo ražojumu īsā termiņā. Turklāt pasākumu turpināšana likvidē konkurenci ar tā Dominikānas Republikas mātesuzņēmuma saražoto importu un nostiprina grupas pozīcijas gan furfuraldehīda, gan furfurilspirta tirgū (ietverot IPR) Savienībā.

         4.   Lietotāju intereses

               (80)

               Komisija nosūtīja anketas divdesmit septiņiem furfuraldehīda rūpnieciskajiem lietotājiem. Ar izmeklēšanu sadarbojās tikai trīs lietotāji, tomēr tie neiegādājās furfuraldehīdu ĶTR, bet gan tieši no SRN. Šiem lietotājiem furfuraldehīda nozīme uzņēmējdarbībā – naftas produktu pārstrādē un smēreļļu ražošanas nozarē – ir niecīga. Tādēļ antidempinga pasākumi tos īpaši neietekmē.

         5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (81)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nav nekādu pārliecinošu iemeslu nesaglabāt pašreizējos antidempinga pasākumus.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (82)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šīs informēšanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Iesniegtās piezīmes tika izvērtētas, taču tās nemainīja būtiskos faktus un apsvērumus, kas pamatoja lēmumu saglabāt antidempinga pasākumus.

               (83)

               No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 639/2005 noteikti ĶTR izcelsmes furfuraldehīda importam. Pasākumi ir īpaša maksājuma veidā.

               (84)

               Tomēr, ievērojot to, ka šis īpašais maksājums tika noteikts, pamatojoties uz 1995. gada sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, un nekad nav pārskatīts, tika uzskatīts par lietderīgu izvērtēt, vai maksājuma līmenis joprojām ir atbilstīgs. Šim nolūkam Komisija ir nolēmusi ex officio uzsākt starpposma pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo uzliek galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes 2-furaldehīda (pazīstams arī kā furfuraldehīds vai furfurāls), ko pašreiz klasificē ar KN kodu 2932 12 00, importam.
   2.   Piemērojamais maksājums ir 352 EUR par tonnu.
   3.   Ja preces pirms to laišanas brīvā apgrozībā ir bojātas un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā faktiski maksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7), to antidempinga maksājuma apjomu, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta 2. punktu, proporcionāli samazina atbilstīgi faktiski maksātās vai maksājamās cenas samazinājumam.
   4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 4. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 15, 21.1.1995., 11. lpp.

      (3)  OV L 328, 22.12.1999., 1. lpp.

      (4)  OV L 107, 28.4.2005., 1. lpp.

      (5)  OV C 16, 22.1.2010., 40. lpp.

      (6)  OV C 107, 27.4.2010., 10. lpp.

      (7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 541/2013 ( 2013. gada 13. jūnijs ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               14.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 162/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 541/2013
   (2013. gada 13. jūnijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 13. jūnijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  55,8

                  TN

                  30,0

                  TR

                  69,6

                  ZZ

                  51,8

                  0707 00 05

                  EG

                  172,5

                  MK

                  28,7

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  114,6

                  0709 93 10

                  TR

                  142,7

                  ZZ

                  142,7

                  0805 50 10

                  AR

                  103,9

                  TR

                  115,2

                  ZA

                  114,0

                  ZZ

                  111,0

                  0808 10 80

                  AR

                  152,2

                  BR

                  108,3

                  CL

                  127,0

                  CN

                  96,2

                  NZ

                  138,5

                  US

                  161,5

                  ZA

                  111,2

                  ZZ

                  127,8

                  0809 10 00

                  IL

                  342,4

                  TR

                  198,3

                  ZZ

                  270,4

                  0809 29 00

                  TR

                  408,9

                  US

                  752,9

                  ZZ

                  580,9

                  0809 30

                  IL

                  214,0

                  MA

                  207,9

                  TR

                  196,9

                  ZZ

                  206,3

                  0809 40 05

                  CL

                  118,6

                  IL

                  308,9

                  ZZ

                  213,8

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/905 (2015. gada 10. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pecorino Toscano (ACVN))

text:
               13.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 148/7

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/905
   (2015. gada 10. jūnijs),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pecorino Toscano (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Pecorino Toscano, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 306/2010 (3).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Pecorino Toscano (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 10. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 1996. gada 1. jūlija Regula (EK) Nr. 1263/96, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 163, 2.7.1996., 19. lpp.).

      (3)  Komisijas 2010. gada 14. aprīļa Regula (ES) Nr. 306/2010, ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pecorino Toscano (ACVN)) (OV L 94, 15.4.2010., 19. lpp.).

      (4)  OV C 18, 21.1.2015., 12. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 29/2012 ( 2012. gada 13. janvāris ) par olīveļļas tirdzniecības standartiem

text:
               14.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 12/14

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 29/2012
   (2012. gada 13. janvāris)
   par olīveļļas tirdzniecības standartiem
   (kodificēta redakcija)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007 ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 113. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 121. panta pirmās daļas a) punktu saistībā ar tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2002. gada 13. jūnija Regula (EK) Nr. 1019/2002 par olīveļļas tirdzniecības standartiem (2) ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

               (2)

               Olīveļļai piemīt noteiktas īpašības, jo īpaši organoleptiskās un uztura īpašības, kuras, ņemot vērā tās ražošanas izmaksas, nodrošina tai relatīvi augstu cenu tirgū, salīdzinot ar lielāko daļu citu augu eļļu. Ievērojot šo tirgus situāciju, būtu jānosaka tirdzniecības standarti olīveļļai, kas jo īpaši ietvertu konkrētus marķēšanas noteikumus, kuri papildinātu tos, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (4) un jo īpaši tās 2. pantā iekļautos principus.

               (3)

               Lai garantētu pārdoto olīveļļu autentiskumu, mazumtirdzniecībai būtu jāparedz nelieli iepakojumi ar atbilstīgu noslēgšanas sistēmu. Tomēr dalībvalstīm būtu jādod iespēja atļaut lielāku iepakojumu kolektīviem uzņēmumiem.

               (4)

               Papildus obligātajiem aprakstiem, kas paredzēti dažādām olīveļļas kategorijām Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118. pantā, patērētāji būtu jāinformē par piedāvātās olīveļļas tipu.

               (5)

               Sakarā ar lauksaimniecības tradīcijām un vietējiem ekstrahēšanas un samaisīšanas paņēmieniem neapstrādātas pārtikas olīveļļas, kas tieši pārdotas, atkarībā no to ģeogrāfiskās izcelsmes var būt ar būtiski atšķirīgu garšu un kvalitāti. Rezultātā vienas kategorijas eļļas cenas var būt atšķirīgas, tas savukārt traucē tirgum. Citu kategoriju pārtikas olīveļļām nav ievērojamu atšķirību saistībā ar izcelsmi, un izcelsmes norāde uz šādas eļļas tiešā patērētājiem domātā iepakojuma varētu vedināt uz domu par to, ka kvalitātes atšķirības patiešām pastāv. Tāpēc, lai nodrošinātu netraucētu pārtikas olīveļļu tirgus darbību, būtu jāizveido Savienības obligāto režīmu izcelsmes apzīmējumiem, kas būtu attiecināmi vienīgi uz neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu, kas atbilst precīziem nosacījumiem. Līdz 2009. gadam piemērotie fakultatīvie pasākumi ir izrādījušies nepietiekami, lai novērstu patērētāju maldināšanu attiecībā uz neapstrādātas olīveļļas faktiskajām īpašībām šajā ziņā. Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (5), ir paredzēti izsekojamības noteikumi, ko piemēro kopš 2005. gada 1. janvāra. Ņemot vērā tirgus dalībnieku un pārvalžu gūto pieredzi šajā jomā, ir nosakāma obligāta neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas izcelsmes marķēšana.

               (6)

               Var turpināt izmantot esošās tirdzniecības markas, kas ietver ģeogrāfiskās norādes, ar noteikumu, ka tās ir agrāk reģistrētas saskaņā ar Padomes 1988. gada 21. decembra Pirmo direktīvu 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (6), vai Padomes 2009. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi (7).

               (7)

               Uz reģionālas izcelsmes nosaukumu var attiekties aizsargāts cilmes nosaukums (ACN) vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢN) saskaņā ar Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (8). Lai neradītu neskaidrības patērētājiem un tādējādi arī traucējumus tirgū, reģionālās izcelsmes apzīmējumi būtu jārezervē aizsargātajiem cilmes nosaukumiem vai aizsargātajām ģeogrāfiskajām izcelsmes norādēm. Attiecībā uz importa olīveļļām jāievēro noteikumi, kas piemērojami nepreferenciālas izcelsmes jomā, kuri paredzēti Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (9).

               (8)

               Ja neapstrādātas olīveļļas izcelsmes apzīmējums attiecas uz Savienību vai uz dalībvalsti, ir jāatceras, ka eļļas kvalitāti un garšu ietekmē ne tikai izmantotās olīvas, bet arī ekstrahēšanas metodes un paņēmieni. Līdz ar to izcelsmes apzīmējumam ir jāattiecas uz ģeogrāfisko apgabalu, kur ir iegūta olīveļļa un kurš parasti ir apgabals, kur eļļa ir ekstrahēta no olīvām. Tomēr dažos gadījumos eļļu ekstrahē citā vietā, kas nav tā, kur olīvas novāktas, un šai informācijai būtu jāparādās uz iepakojuma vai etiķetēs, kas piestiprinātas iepakojumam, lai nodrošinātu, ka patērētāji nav maldināti un ka olīveļļas tirgus nav traucēts.

               (9)

               Savienībā ievērojamu daļu neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas veido vairāku dalībvalstu un trešo valstu izcelsmes eļļu maisījumi. Ir jāparedz vienkārši noteikumi šādu maisījumu izcelsmes marķēšanai.

               (10)

               Saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK ar norādēm uz marķējuma nevar maldināt pircēju jo īpaši attiecībā uz konkrētās olīveļļas īpašībām vai piešķirot tai neesošas īpašības, vai par īpašām nosaucot īpašības, kas piemīt lielākajai daļai eļļu. Turklāt dažām bieži lietotām neobligātām norādēm, kas ir raksturīgas olīveļļai, arī ir nepieciešami saskaņoti noteikumi, lai tās tiktu precīzi definētas un to patiesumu varētu pārbaudīt. Jēdzieniem “aukstā presēšana” un “aukstā ekstrakcija” attiecīgi būtu jāatbilst tehniski definētai tradicionālai ražošanas metodei. Starptautiskā Olīvu padome (SOP), pārskatot savu neapstrādātas olīveļļas organoleptiskās novērtēšanas metodi, definēja noteiktus terminus neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas organoleptisko īpašību raksturošanai. Šādu terminu izmantošana neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas marķējumā jāatļauj tikai attiecībā uz eļļu, kas novērtēta ar attiecīgo analīzes metodi. Ir vajadzīgi pārejas pasākumi noteiktiem tirgus dalībniekiem, kas patlaban izmanto rezervētos terminus. Izolēta norāde uz skābumu neliecina par absolūtas kvalitātes mērogu un ir maldinoša patērētājiem, jo šis faktors atbilst kvalitātes vērtībai tikai saistībā ar citām attiecīgās olīveļļas īpašībām. Tādējādi, ņemot vērā dažu norāžu izplatību un to ekonomiskās nozīmes palielināšanos, būtu jānosaka objektīvi to izmantošanas kritēriji, lai ieviestu skaidrību olīveļļas tirgū.

               (11)

               Būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka pārtika, kas satur olīveļļu, nemaldinātu patērētājus, uzsverot olīveļļas slavu bez norādēm uz produkta faktisko sastāvu. Tādēļ uz etiķetēm skaidri jānorāda olīveļļas procentuālais sastāvs un noteiktas norādes, kas raksturīgas produktiem, kuri sastāv tikai no augu eļļu maisījuma. Turklāt jāņem vērā īpašie noteikumi, kas izklāstīti noteiktās regulās, kuras attiecas konkrēti uz olīveļļas produktiem.

               (12)

               Olīveļļas kategoriju nosaukumi atbilst fizikālajām un ķīmiskajām, un organoleptiskajām īpašībām, kas ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XVI pielikumā un Komisijas 1991. gada 11. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2568/91 par olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas īpašībām un attiecīgajām analīzes metodēm (10). Visas citas norādes uz etiķetēm ir jāapstiprina ar objektīviem elementiem, lai nodrošinātu to, ka patērētāji netiek maldināti un konkurence attiecīgo eļļu tirgū nav izkropļota.

               (13)

               Saskaņā ar pārbaužu sistēmu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. panta 3. punkta otrajā daļā, dalībvalstīm atkarībā no norādēm, kam ir jābūt uz etiķetes, ir jāparedz sniedzamie pierādījuma elementi un sankcijas. Pierādījuma elementi, a priori neizslēdzot nevienu no iespējām, var būt konstatēti fakti, analīžu rezultāti vai ticami dokumenti un administratīva vai grāmatvedības informācija.

               (14)

               Sakarā ar to, ka par marķēšanu atbildīgo uzņēmumu kontrole ir jāveic dalībvalstī, kur tie ir reģistrēti, ir jāparedz procedūra administratīvai sadarbībai starp Komisiju un dalībvalstīm, kurās eļļu laiž tirgū.

               (15)

               Lai izvērtētu šajā regulā paredzēto sistēmu, attiecīgajām dalībvalstīm ir jāziņo par apstākļiem un grūtībām, ar ko tās saskaras.

               (16)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Neskarot Direktīvā 2000/13/EK un Regulā (EK) Nr. 510/2006 paredzētos noteikumus, šajā regulā ir noteikti īpaši mazumtirdzniecības standarti olīveļļai un olīvu izspaidu eļļai, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XVI pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 3. un 6. punktā.
   2.   Šajā regulā mazumtirdzniecība ir kādas 1. punktā minētas eļļas pārdošana galapatērētājam neapstrādātā veidā vai kāda pārtikas produkta sastāvā.
   2. pants
   Eļļas, kas minētas 1. panta 1. punktā, piedāvā galapatērētājam iepakojumā, kura maksimālā ietilpība ir pieci litri. Šāds iepakojums ir aprīkots ar atvēršanas sistēmu, kuru pēc pirmās atvēršanas reizes vairs nevar aizvērt, un ir marķēts saskaņā ar 3. līdz 6. pantu.
   Tomēr attiecībā uz eļļām, kas paredzētas patēriņam restorānos, slimnīcās, ēdnīcās un citos līdzīgos kolektīvos uzņēmumos, dalībvalstis atkarībā no attiecīgā uzņēmuma veida var noteikt iepakojuma maksimālo ietilpību, kas pārsniedz piecus litrus.
   3. pants
   Aprakstu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118. pantam uzskata par produkta komercnosaukumu, kā minēts Direktīvas 2000/13/EK 3. panta 1. punkta 1. apakšpunktā.
   Eļļu, kas minētas 1. panta 1. punktā, marķējumā papildus šā panta pirmajā daļā minētajam aprakstam, bet ne obligāti tā tuvumā, skaidri un neizdzēšami ir norādīta šāda informācija par eļļas kategoriju:

               a)

               neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa:
               “augstākās kategorijas olīveļļa, kas iegūta tieši no olīvām un vienīgi ar mehāniskiem līdzekļiem”;

               b)

               neapstrādāta olīveļļa:
               “olīveļļa, kas iegūta tieši no olīvām un vienīgi ar mehāniskiem līdzekļiem”;

               c)

               olīveļļa, kas sastāv no rafinētām olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām:
               “eļļa, kas sastāv vienīgi no rafinētām olīveļļām un eļļām, kas iegūtas tieši no olīvām”;

               d)

               olīvu izspaidu eļļa:

                              “eļļa, kas sastāv vienīgi no eļļām, kuras iegūtas, pārstrādājot produktu, kurš iegūts pēc olīveļļas ekstrahēšanas, un eļļām, kuras iegūtas tieši no olīvām”

                           vai

                              “eļļa, kas sastāv vienīgi no eļļām, kuras iegūtas, pārstrādājot olīvu izspaidas, un eļļām, kuras iegūtas tieši no olīvām”.

         4. pants
   1.   Neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XVI pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktā, marķējumā ir norādīts izcelsmes apzīmējums.
   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XVI pielikuma 3. un 6. punktā definēto produktu marķējumā izcelsmes apzīmējumu nenorāda.
   Šajā regulā “izcelsmes apzīmējums” ir norāde uz ģeogrāfisku apgabalu uz iepakojuma vai iepakojumam piestiprinātajā etiķetē.
   2.   Izcelsmes apzīmējumos, kas minēti 1. punktā, iekļauj:

               a)

               olīveļļai, kuras izcelsme saskaņā ar 4. un 5. punkta noteikumiem ir vienā dalībvalstī vai trešā valstī, – norādi attiecīgi uz dalībvalsti, Savienību vai trešo valsti;

               b)

               maisījumiem no olīveļļām, kuru izcelsme saskaņā ar 4. un 5. punkta noteikumiem ir vairāk nekā vienā dalībvalstī vai trešā valstī, – attiecīgi vienu no šādām norādēm:

                           i)

                           “Eiropas Savienības izcelsmes olīveļļu maisījums” vai norādi uz Savienību;

                           ii)

                           “olīveļļu maisījums, kam nav Eiropas Savienības izcelsmes” vai norādi uz izcelsmi ārpus Savienības;

                           iii)

                           “Eiropas Savienības izcelsmes olīveļļu un olīveļļu, kam nav Eiropas Savienības izcelsmes, maisījums” vai norādi uz izcelsmi Savienībā un ārpus Savienības; vai

               c)

               aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kā minēts Regulā (EK) Nr. 510/2006, atbilstīgi attiecīgā produkta specifikācijai.

         3.   Par izcelsmes apzīmējumiem, uz kuriem attiecas šī regula, neuzskata tirdzniecības markas vai uzņēmumu nosaukumus, kuru reģistrācijas pieteikumi iesniegti vēlākais 1998. gada 31. decembrī saskaņā ar Direktīvu 89/104/EEK vai vēlākais 2002. gada 31. maijā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 (11).
   4.   Izcelsmes apzīmējumu attiecībā uz ievedumiem no kādas trešās valsts nosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 22. līdz 26. pantu.
   5.   Izcelsmes apzīmējums, kurā minēta dalībvalsts vai Savienība, atbilst ģeogrāfiskajam apgabalam, kur attiecīgās olīvas novāktas vai kur atrodas olīveļļas spiestuve, kurā eļļu ekstrahēja no olīvām.
   Ja olīvas ir novāktas dalībvalstī vai trešā valstī, kurā neatrodas olīveļļas spiestuve, kurā eļļu ekstrahēja no olīvām, izcelsmes apzīmējums ietver šādu tekstu: “(augstākā labuma) neapstrādāta olīveļļa, kas iegūta (Savienības vai attiecīgās dalībvalsts nosaukums) no olīvām, kuras novāktas (Savienības, attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts nosaukums)”.
   5. pants
   No neobligātajām norādēm, kas var būt kādas 1. panta 1. punktā minētas eļļas marķējumā, šajā pantā paredzētās norādes obligāti atbilst šādām prasībām:

               a)

               norāde “pirmā aukstā presēšana” var būt tikai neapstrādātām augstākā labuma olīveļļām vai nepastrādātām olīveļļām, kas iegūtas temperatūrā, kura ir zemāka par 27 °C, pirmo reizi mehāniski presējot olīvu pastu atbilstīgi tradicionālai ekstrahēšanas sistēmai, izmantojot hidrauliskās preses;

               b)

               norāde “aukstā presēšana” var būt tikai neapstrādātām augstākā labuma olīveļļām vai nepastrādātām olīveļļām, kas iegūtas temperatūrā, kura ir zemāka par 27 °C, perkolējot vai centrifugējot olīvu pastu;

               c)

               norādes par organoleptiskajām īpašībām attiecībā uz garšu un/vai smaržu var būt tikai neapstrādātām augstākā labuma olīveļļām vai neapstrādātām olīveļļām; Regulas (EEK) Nr. 2568/91 XII pielikuma 3.3. punktā minētos terminus marķējumā var izmantot tikai tad, ja tie ir pamatoti ar novērtējuma rezultātiem, kas veikts saskaņā ar minētajā pielikumā noteikto metodi;

               d)

               norāde uz skābumu vai maksimālo skābumu var būt tikai tad, ja tai ar tāda paša izmēra burtiem un tajā pašā redzes laukā ir pievienota norāde par peroksīda skaitli, vasku saturu un ultravioleto absorbciju, kas noteikta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2568/91.

         Produkti, kurus pārdod ar preču zīmi, kuras reģistrācijai pieteikums iesniegts ne vēlāk kā 2008. gada 1. martā un kurā ietilpst vismaz viens no Regulas (EEK) Nr. 2568/91 XII pielikuma 3.3. punktā minētajiem terminiem, līdz 2012. gada 1. novembrim drīkst neatbilst šīs Regulas 5. panta pirmās daļas c) apakšpunktā noteiktajām prasībām.
   6. pants
   1.   Ja 1. panta 1. punktā minēto eļļu saturs olīveļļas un citu augu eļļu maisījumā marķējumā norādīts ārpus sastāvdaļu saraksta, izmantojot vārdus, attēlus vai grafiskus attēlus, attiecīgā maisījuma tirdzniecības nosaukums ir šāds: “Augu eļļu (vai attiecīgo augu eļļu konkrēti nosaukumi) un olīveļļas maisījums”, kam tieši seko olīveļļas procentuālais saturs maisījumā.
   Olīveļļas saturu maisījumā var norādīt maisījuma marķējumā ar attēliem vai grafiskiem attēliem, kas minēts pirmajā daļā tikai tad, ja tās saturs attiecīgajā maisījumā ir vairāk nekā 50 %.
   Dalībvalstis var aizliegt savā teritorijā ražot pirmajā daļā minētos iekšējam patēriņam paredzētos olīveļļas un citu augu eļļu maisījumus. Tomēr tās nedrīkst aizliegt ne šādu citās valstīs ražotu maisījumu tirdzniecību savā teritorijā, ne šādu tirdzniecībai citā dalībvalstī vai eksportam paredzētu maisījumu ražošanu savā teritorijā.
   2.   Ja šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto eļļu saturs pārtikas produktā, izņemot 1. punktā norādītos produktus, marķējumā norādīts ārpus sastāvdaļu saraksta, izmantojot vārdus, attēlus vai grafiskus attēlus, tad tieši aiz produkta tirdzniecības nosaukuma jābūt norādītam olīveļļas procentuālajam sastāvam attiecībā pret produkta kopējo tīrsvaru, kā minēts šīs regulas 1. panta 1. punktā; šis noteikums neattiecas uz tunčiem olīveļļā, kā minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 1536/92 (12), un sardīnēm olīveļļā, kā minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2136/89 (13).
   Pievienotās olīveļļas procentuālo sastāvu attiecībā pret produkta kopējo tīrsvaru var aizstāt ar pievienotās olīveļļas procentuālo sastāvu attiecībā pret tauku kopējo tīrsvaru, pievienojot vārdus “tauku procentuālais sastāvs”.
   3.   Aprakstus, kas minēti 3. panta pirmajā daļā, šā panta 1. un 2. punktā minēto produktu marķējumā var aizstāt ar vārdu “olīveļļa”.
   Tomēr, ja produkta sastāvā ir olīvu izspaidu eļļa, vārdu “olīveļļa” aizstāj ar vārdiem “olīvu izspaidu eļļa.”
   4.   Informācija, kas minēta 3. panta otrajā daļā, šā panta 1. un 2. punktā minēto produktu marķējumā nav jānorāda.
   7. pants
   Pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kurā atrodas ražotāja, iepakotāja vai pārdevēja adrese, kas ir norādīta marķējumā, attiecīgā persona nodrošina atbilstīgus dokumentus saistībā ar norādēm, kas minētas 4., 5. un 6. pantā, pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem elementiem:

               a)

               faktiem vai zinātniski konstatētiem faktiem;

               b)

               analīžu rezultātiem vai automātiskiem ierakstiem, kas veikti raksturīgiem paraugiem;

               c)

               administratīvu vai grāmatvedības informāciju, ko glabā saskaņā ar Savienības un/vai valsts noteikumiem.

         Attiecīgā dalībvalsts pieņem pielaides starp 4., 5. un 6. pantā minētajām norādēm marķējumā, no vienas puses, un secinājumiem, ko izdara, pamatojoties uz sniegtajiem atbilstīgajiem dokumentiem un/vai neatkarīgu ekspertu atzinumiem, no otras puses, ņemot vērā attiecīgo metožu un dokumentu precizitāti un atkārtojamību un, ja vajadzīgs, neatkarīgo ekspertu atzinumu precizitāti un atkārtojamību.
   8. pants
   1.   Katra dalībvalsts nosūta par šīs regulas piemērošanas kontroles pasākumiem atbildīgās iestādes vai iestāžu nosaukumus un adreses Komisijai, kura informē citas dalībvalstis un visas ieinteresētās personas, kas to pieprasa.
   2.   Dalībvalsts, kurā atrodas uz marķējuma norādītā ražotāja, iepakotāja vai pārdevēja adrese, līdz tā mēneša beigām, kas seko pārbaudes pieprasījuma iesniegšanas mēnesim, ņem paraugus, un pārbauda uz marķējuma redzamo norāžu patiesumu. Šo pieprasījumu var nosūtīt:

               a)

               Komisijas kompetentās struktūrvienības;

               b)

               attiecīgās dalībvalsts tirgus dalībnieku organizācija, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125. pantā;

               c)

               citas dalībvalsts kontroles organizācija.

         3.   Pieprasījumiem, kas minēti 2. punktā, pievieno visu informāciju, kas vajadzīga pieprasītajai pārbaudei, un jo īpaši:

               a)

               attiecīgās eļļas parauga ņemšanas vai pirkuma datumu;

               b)

               uzņēmuma, kurā ņemts paraugs vai kurā nopirkta attiecīgā eļļa, nosaukumu vai firmas nosaukumu un adresi;

               c)

               attiecīgo partiju numuru;

               d)

               kopiju visām etiķetēm, kas redzamas uz attiecīgās eļļas iesaiņojuma;

               e)

               analīžu vai citu neatkarīgu ekspertu atzinumu rezultātus, norādot izmantotās metodes un attiecīgās laboratorijas vai eksperta vārdu vai nosaukumu un adresi;

               f)

               ja vajadzīgs, tirdzniecības uzņēmuma norādīto attiecīgās eļļas piegādātāja vārdu un adresi.

         4.   Līdz trešā mēneša beigām pēc tā mēneša, kurā iesniegts 2. punktā minētais pieprasījums, attiecīgā dalībvalsts informē pieprasītāju par pieprasījumam piešķirto atsauces numuru un veiktajām darbībām.
   9. pants
   1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, tostarp attiecībā uz sankciju sistēmu, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi.
   Dalībvalstis paziņo Komisijai par šim nolūkam veiktajiem pasākumiem ne vēlāk kā 2002. gada 31. decembrī, un par šo pasākumu grozījumiem – līdz tā mēneša beigām, kas seko mēnesim, kad tie pieņemti.
   Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija paziņo Komisijai par pirmajā daļā minētajiem pasākumiem ne vēlāk kā 2004. gada 31. decembrī un par šo pasākumu grozījumiem – līdz tā mēneša beigām, kas seko mēnesim, kad tie pieņemti.
   Bulgārija un Rumānija paziņo Komisijai par pirmajā daļā minētajiem pasākumiem ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī un par šo pasākumu grozījumiem – līdz tā mēneša beigām, kas seko mēnesim, kad tie pieņemti.
   2.   Lai pārbaudītu 4., 5. un 6. pantā minētās norādes, attiecīgās dalībvalstis var noteikt kārtību to uzņēmumu apstiprināšanai, kuru iepakošanas iekārtas atrodas to teritorijā.
   Apstiprinājumu un burtu un ciparu identifikācijas kodu piešķir visiem uzņēmumiem, kuri atbilst šādiem nosacījumiem:

               a)

               uzņēmuma rīcībā ir iepakošanas iekārtas;

               b)

               tas apņemas apkopot un uzglabāt apliecinošus dokumentus, ko dalībvalsts pieprasa saskaņā ar 7. pantu;

               c)

               tam ir uzglabāšanas sistēma, kura nodrošina iespēju atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts prasībām pārbaudīt izcelsmes vietu eļļām, kam ir norādīta izcelsme.

         Marķējumā vajadzības gadījumā ir apstiprinātās iepakošanas rūpnīcas burtu un ciparu kods.
   10. pants
   Attiecīgās dalībvalstis ne vēlāk kā katra gada 31. martā nosūta Komisijai ziņojumu, kurā ir šāda informācija par iepriekšējo gadu:

               a)

               pārbaužu pieprasījumi, kas saņemti saskaņā ar 8. panta 2. punktu;

               b)

               sāktās pārbaudes un tās, kas iepriekšējos tirdzniecības gados sāktas un vēl nav pabeigtas;

               c)

               sakarā ar veiktajām pārbaudēm noteiktie papildu pasākumi un piemērotās sankcijas.

         Ziņojumā šo informāciju sniedz, norādot gadu, kad pārbaude sākta, un pa pārkāpuma kategorijām. Vajadzības gadījumā tajā norāda visas īpašās grūtības, ar kurām nācies sastapties, un ieteiktos kontroles pasākumu uzlabojumus.
   11. pants
   Regulu (EK) Nr. 1019/2002 atceļ.
   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.
   12. pants
   1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   2.   Produktus, kuri ir likumīgi izgatavoti un kuriem etiķetes uzlīmētas Savienībā vai kuri likumīgi ievesti Savienībā un laisti brīvā apgrozībā līdz 2012 gada 1. jūlijam, var tirgot, līdz visi krājumi ir izmantoti.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 13. janvārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 155, 14.6.2002., 27. lpp.

      (3)  Sk. I pielikumu.

      (4)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

      (5)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 40, 11.2.1989., 1. lpp.

      (7)  OV L 78, 24.3.2009., 1. lpp.

      (8)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

      (9)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      (10)  OV L 248, 5.9.1991., 1. lpp.

      (11)  OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp.

      (12)  OV L 163, 17.6.1992., 1. lpp.

      (13)  OV L 212, 22.7.1989., 79. lpp.

      I PIELIKUMS

         Atceltā regula ar sekojošo grozījumu sarakstu

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 1019/2002
                  (OV L 155, 14.6.2002., 27. lpp.)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 1964/2002
                  (OV L 300, 5.11.2002., 3. lpp.)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 1176/2003
                  (OV L 164, 2.7.2003., 12. lpp.)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 406/2004
                  (OV L 67, 5.3.2004., 10. lpp.)

                  tikai 3. pants

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 1750/2004
                  (OV L 312, 9.10.2004., 7. lpp.)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 1044/2006
                  (OV L 187, 8.7.2006., 20. lpp.)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 632/2008
                  (OV L 173, 3.7.2008., 16. lpp.)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 1183/2008
                  (OV L 319, 29.11.2008., 51. lpp.)

                  Komisijas Regula (EK) Nr. 182/2009
                  (OV L 63, 7.3.2009., 6. lpp.)

                  Komisijas Regula (ES) Nr. 596/2010
                  (OV L 173, 8.7.2010., 27. lpp.)

      II PIELIKUMS

         Atbilstības tabula

                  Regula (EK) Nr. 1019/2002

                  Šī regula

                  1.–8. pants

                  1.–8. pants

                  9. panta 1. punkts

                  9. panta 1. punkts

                  9. panta 2. punkts

                  9. panta 2. punkts

                  9. panta 3. punkts

                  —

                  10. pants

                  10. pants

                  11. pants

                  —

                  —

                  11. pants

                  12. panta 1. punkts

                  12. panta 1. punkts

                  12. panta 2. punkta pirmais ievilkums

                  —

                  12. panta 2. punkta otrais ievilkums

                  —

                  12. panta 2. punkta trešais ievilkums

                  —

                  12. panta 2. punkta ceturtais ievilkums

                  —

                  12. panta 2. punkta piektais ievilkums

                  12. panta 2. punkts

                  —

                  I pielikums

                  —

                  II pielikums


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/102 (2016. gada 19. janvāris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Eichsfelder Feldgieke / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN))

text:
               28.1.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 21/66

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/102
   (2016. gada 19. janvāris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Eichsfelder Feldgieke / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 452/2013 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2016. gada 19. janvārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2013. gada 7. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 452/2013 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN)) (OV L 133, 17.5.2013., 5. lpp.).

      (3)  OV C 281, 26.8.2015., 12. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/177 ( 2015. gada 5. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               6.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 30/17

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/177
   (2015. gada 5. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 5. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  EG

                  344,2

                  IL

                  99,6

                  MA

                  83,5

                  SN

                  316,2

                  TR

                  120,0

                  ZZ

                  192,7

                  0707 00 05

                  TR

                  185,3

                  ZZ

                  185,3

                  0709 91 00

                  EG

                  60,6

                  ZZ

                  60,6

                  0709 93 10

                  MA

                  232,3

                  TR

                  245,7

                  ZZ

                  239,0

                  0805 10 20

                  EG

                  48,5

                  IL

                  75,2

                  MA

                  59,5

                  TN

                  53,4

                  TR

                  67,7

                  ZZ

                  60,9

                  0805 20 10

                  IL

                  144,7

                  MA

                  91,9

                  ZZ

                  118,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  56,6

                  EG

                  74,4

                  IL

                  122,4

                  JM

                  115,2

                  MA

                  133,9

                  TR

                  82,6

                  ZZ

                  97,5

                  0805 50 10

                  TR

                  58,9

                  ZZ

                  58,9

                  0808 10 80

                  BR

                  65,8

                  CL

                  90,1

                  US

                  193,9

                  ZZ

                  116,6

                  0808 30 90

                  CL

                  307,7

                  CN

                  93,4

                  US

                  130,9

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  158,2

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/326 (2017. gada 24. februāris), ar ko 261. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

text:
               25.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 49/30

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/326
   (2017. gada 24. februāris),
   ar ko 261. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida
       (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2017. gada 22. februārī nolēma pievienot četras fiziskas personas to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

               (3)

               Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 24. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītāja vietas izpildītājs

      (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļai “Fiziskās personas” tiek pievienoti šādi ieraksti:

                  a)

                     “Bassam Ahmad Al-Hasri (alias a) Bassam Ahmad Husari, b) Abu Ahmad Akhlaq, c) Abu Ahmad al-Shami). Dzimšanas datums: a) 1.1.1969., b) aptuveni 1971. Dzimšanas vieta: a) Qalamun, Damascus Province, Sīrijas Arābu Republika, b) Ghutah, Damascus Province, Sīrijas Arābu Republika, c) Tadamon, Rif Dimashq, Sīrijas Arābu Republika. Valstspiederība: a) Sīrijas, b) Palestīnas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika (dienvidu daļa; atrašanās vieta 2016. gada jūlijā). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 22.2.2017.”;

                  b)

                     “Iyad Nazmi Salih Khalil (alias: a) Ayyad Nazmi Salih Khalil, b) Eyad Nazmi Saleh Khalil, c) Iyad al-Toubasi, d) Iyad al-Tubasi, e) Abu al-Darda', f) Abu-Julaybib al-Urduni, g) Abu-Julaybib). Dzimšanas datums: 1974. Dzimšanas vieta: Sīrijas Arābu Republika. Valstspiederība: Jordānijas. Pases Nr.: a) Jordānijas pase 654781 (izdota aptuveni 2009. gadā), b) Jordānijas pase 286062 (izdota 5.4.1999. Zarqa, Jordānijā, bija derīga līdz 4.4.2004.). Adrese: Sīrijas Arābu Republika (piekrastes apgabals; atrašanās vieta 2016. gada aprīlī). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 22.2.2017.”;

                  c)

                     “Ghalib Adbullah Al-Zaidi (alias: a) Ghalib Abdallah al-Zaydi, b) Ghalib Abdallah Ali al-Zaydi, c) Ghalib al Zaydi). Dzimšanas datums: a) 1975., b) 1970. Dzimšanas vieta: Raqqah Region, Marib Governorate, Jemena. Valstspiederība: Jemenas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 22.2.2017.”;

                  d)

                     “Nayif Salih Salim Al-Qaysi (alias: a) Naif Saleh Salem al Qaisi, b) Nayif al-Ghaysi). Dzimšanas datums: 1983. Dzimšanas vieta: Al-Baydah Governorate, Jemena. Valstspiederība: Jemenas. Pases Nr.: Jemenas pase 04796738. Adrese: a) Al-Baydah Governorate, Jemena, b) Sana'a, Jemena (iepriekšējā atrašanās vieta). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 22.2.2017.”.