title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/791 (2019. gada 16. maijs), ar ko 302. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

text:
                  17.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 129/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/791
         (2019. gada 16. maijs),
         ar ko 302. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. un 5. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

                     (2)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2019. gada 14. maijā nolēma pievienot vienu ierakstu un svītrot vienu ierakstu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

                     (3)

                     Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 16. maijā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

            (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

            PIELIKUMS
            Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

                        1)

                        sadaļai “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu: “Irākas un Levantes Islāma valsts grupējums “Khorasan” (ISIL-K) (alias a) ISIL Khorasan, b) Korasanas provinces Islāma valsts, c) ISIS Wilayat Khorasan, d) ISIL Dienvidāzijas atzars, e) ISIL Dienvidāzijas nodaļa). Cita informācija: Irākas un Levantes Islāma valsts grupējumu “Khorasan” (ISIL-K) 2015. gada 10. gada janvārī izveidoja bijušais Pakistānas “Taliban” kustības komandieris un nodibināja agrākie Taliban frakcijas komandieri, kuri zvērēja uzticību Irākas un Levantes Islāma valstij (iekļauta sarakstā kā Al-Qaida Irākā). ISIL-K ir uzņēmusies atbildību par daudziem uzbrukumiem gan Afganistānā, gan Pakistānā. Regulas 7.e panta e) apakšpunktā minētais datums: 14.5.2019.”;

                        2)

                        sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu: “Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed

                              Saleh Al-Saadi
                            (alias a) Nassim Saadi, b) Dia el Haak George, c) Diael Haak George, d) El Dia Haak George, e) Abou Anis, f) Abu Anis). Adrese: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milan), Itālija; b) Via Cefalonia 11, Milan, Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta, pēdējā zināmā adrese). Dzimšanas datums: a) 30.11.1974., b) 20.11.1974. Dzimšanas vieta: a) Haidra Al-Qasreen, Tunisija; b) Libāna; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M788331 (Tunisijas pase, izdota 28.9.2001., derīga līdz 27.9.2006.). Cita informācija: a) apcietinājumā Itālijā līdz 27.4.2012.; b) tēva vārds ir Mohamed Sharif; c) mātes vārds ir Fatima. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 12.11.2003.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1025 (2019. gada 18. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, “Pruneaux d'Agen” / “Pruneaux d'Agen mi-cuits” (AĢIN)

text:
                  24.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 167/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1025
         (2019. gada 18. jūnijs),
         ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, “Pruneaux d'Agen” / “Pruneaux d'Agen mi-cuits” (AĢIN)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pruneaux d'Agen” / “Pruneaux d'Agen mi-cuits”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2066/2002 (2). Grozījums ietver nosaukuma “Pruneaux d'Agen” / “Pruneaux d'Agen mi-cuits” maiņu uz “Pruneaux d'Agen”.

                     (2)

                     Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

                     (3)

                     Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Pruneaux d'Agen” / “Pruneaux d'Agen mi-cuits” (AĢIN).

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 18. jūnijā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Phil HOGAN

            (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2002. gada 21. novembra Regula (EK) Nr. 2066/2002, ar kuru papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par konkrētu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kas paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso, Pruneaux d'Agen – Pruneaux d'Agen mi-cuits, Carciofo romanesco del Lazio, Aktinidio Pierias, Milo Kastorias, Welsh Beef) (OV L 318, 22.11.2002., 4. lpp.).

            (3)  OV C 36, 29.1.2019., 5. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1026 (2019. gada 21. jūnijs) par Savienības Muitas kodeksā paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskajiem noteikumiem

text:
                  24.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 167/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1026
         (2019. gada 21. jūnijs)
         par Savienības Muitas kodeksā paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskajiem noteikumiem
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 17. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (ES) Nr. 952/2013 (turpmāk “kodekss”) 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka visa informācijas apmaiņa starp muitas dienestiem un starp uzņēmējiem un muitas dienestiem, piemēram, attiecībā uz deklarācijām, iesniegumiem vai lēmumiem, kā arī šādas informācijas glabāšana, kā paredzēts tiesību aktos muitas jomā, jāveic, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes.

                     (2)

                     Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/578 (2) ir noteikta darba programma, saskaņā ar kuru paredzēts ieviest kodeksa piemērošanai nepieciešamās elektroniskās sistēmas, ko paredzēts izstrādāt projektu, kuri uzskaitīti minētā lēmuma pielikuma II iedaļā, ietvaros.

                     (3)

                     Būtu jānosaka svarīgi tehniskie noteikumi par šo elektronisko sistēmu darbību, piemēram, noteikumi par elektronisko sistēmu izstrādi, testēšanu un ieviešanu, kā arī par uzturēšanu un izmaiņu veikšanu tajās. Būtu jāparedz arī noteikumi par datu aizsardzību, datu atjaunināšanu, datu apstrādes ierobežojumiem un sistēmu īpašniekiem un drošību.

                     (4)

                     Lai aizsargātu Savienības, dalībvalstu un uzņēmēju tiesības un intereses, ir svarīgi noteikt procedūras noteikumus un paredzēt alternatīvus risinājumus, kas izmantojami elektronisko sistēmu īslaicīgu darbības traucējumu gadījumā.

                     (5)

                     Ar muitas lēmumu sistēmu, ko izstrādā SMK projekta “Muitas lēmumi” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/578, ir paredzēts visā Savienībā saskaņot procesus, kas attiecas uz muitas lēmumu pieteikumiem, lēmumu pieņemšanu un lēmumu pārvaldību, izmantojot vienīgi elektroniskas datu apstrādes metodes. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē minēto elektronisko sistēmu. Sistēmas darbības joma būtu jānosaka, ņemot vērā tos muitas lēmumus, par kuriem tiks iesniegts pieteikums, kuri tiks pieņemti un pārvaldīti, izmantojot minēto sistēmu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par sistēmas kopīgajiem komponentiem (ES tirgotāju portāls, centrālā muitas lēmumu pārvaldības sistēma un klientu informācijas pakalpojumi) un valstu komponentiem (valsts tirgotāju portāls un valsts muitas lēmumu pārvaldības sistēma), norādot attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes.

                     (6)

                     Turklāt ir jāievieš noteikumi par datiem attiecībā uz atļaujām, kas jau glabājas tādās esošajās elektroniskajās sistēmās kā Regulārās kuģu satiksmes sistēma (RSS) un valstu sistēmas un kas jāmigrē uz Muitas lēmumu sistēmu.

                     (7)

                     Ar vienoto lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta sistēmu, ko izstrādā projekta “Uzņēmēja tieša piekļuve Eiropas informācijas sistēmām (Vienotā lietotāju pārvaldība un digitālais paraksts)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/578, ir paredzēts pārvaldīt uzņēmēju un citu lietotāju autentificēšanas un piekļuves verificēšanas procesu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par šīs sistēmas darbības jomu un iezīmēm, nosakot sistēmas dažādos komponentus (kopīgie un valstu komponenti), attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes. Tomēr Vienotajā lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta sistēmā vēl nav pieejama “digitālā paraksta” funkcija. Tāpēc šajā regulā nav iespējams paredzēt detalizētus noteikumus par šo funkciju.

                     (8)

                     Ar Eiropas saistošās izziņas par tarifu (ESIT) sistēmu, ko jaunina SMK projekta “Saistoša izziņa par tarifu” (SIT) ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/578, ir paredzēts saskaņot procesus saistībā ar SIT lēmumu pieteikumiem, lēmumu pieņemšanu un pārvaldību atbilstoši Kodeksa prasībām, izmantojot tikai elektroniskās datu apstrādes metodes. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē minēto sistēmu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par sistēmas kopīgajiem komponentiem (ES tirgotāju portāls, centrālā ESIT sistēma un SIT lietošanas pārraudzība) un valstu komponentiem (valsts tirgotāju portāls un valsts SIT sistēma), norādot attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes. Turklāt projekta mērķis ir vienkāršot SIT obligātā izmantojuma pārraudzību un BTI pagarinātā izmantojuma pārraudzību un pārvaldību.

                     (9)

                     Ar uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (EORI) sistēmu, kuru jaunina SMK projekta “Uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas sistēmas jaunināšana (EORI 2)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/578, ir paredzēts jaunināt esošo transeiropas EORI sistēmu, kura ļauj reģistrēt un identificēt Savienības un trešo valstu uzņēmējus un citas personas, lai piemērotu Savienības tiesību aktus muitas jomā. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē sistēmu, precizējot komponentus (centrālā EORI sistēma un valsts EORI sistēmas) un EORI sistēmas lietošanu.

                     (10)

                     Ar atzītā uzņēmēja (AEO) sistēmu, ko jaunina SMK atzītā uzņēmēja (AEO) projekta ietvaros, kas minēts Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/578, ir paredzēts uzlabot darījumdarbības procesus saistībā ar AEO pieteikumiem un atļaujām un to pārvaldību. Šīs sistēmas mērķis ir arī ieviest elektronisko veidlapu, kas izmantojama AEO pieteikumiem un lēmumiem, un nodrošināt uzņēmējiem ES tirgotāja vienotu saskarni (e-AEO tiešpiekļuves saskarni tirgotājiem), kur iesniegt AEO pieteikumus un elektroniski saņemt AEO lēmumus. Būtu jāizstrādā detalizēti noteikumi attiecībā uz sistēmas kopīgajiem komponentiem.

                     (11)

                     Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2089 (3) par Savienības Muitas kodeksā paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskajiem noteikumiem. Minētā regula pašlaik attiecas uz Muitas lēmumu sistēmu un Vienoto lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta sistēmu, kuras sāka darboties 2017. gada oktobrī. Drīzumā sāks darboties vēl trīs citas sistēmas (ESIT, EORI un AEO), un tāpēc arī tām būtu jāparedz tehniskie risinājumi. Ņemot vērā izmaiņu apjomu, kas būtu jāveic Īstenošanas egulā (ES) 2017/2089, un skaidrības labad minētā regula būtu jāatceļ un jāaizstāj.

                     (12)

                     Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību. Gadījumos, kad muitas tiesību aktu piemērošanas mērķiem Savienības elektroniskajās sistēmās ir jāapstrādā personas dati, tie ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2016/679 (4) un (ES) 2018/1725 (5). Uzņēmēju un citu personu personas dati, kurus apstrādā elektroniskajās sistēmās, ir vienīgi tie dati, kas noteikti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (6) A pielikuma I sadaļas 1. nodaļas 3. grupā – Puses un A pielikuma I sadaļas 2. nodaļas 3. grupā – Puses un 12-01. pielikumā.

                     (13)

                     Šajā īstenošanas regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
         I NODAĻA

            VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

            1. pants
            Darbības joma
            Šo regulu piemēro šādām elektroniskajām sistēmām, ko izstrādā vai jaunina šādu projektu, kas minēti Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/578 pielikumā, ietvaros:

                        a)

                        muitas lēmumu sistēma (MLS), ko izstrādā SMK projekta “Muitas lēmumi” ietvaros;

                        b)

                        vienotā lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta sistēma, ko izstrādā projekta “Uzņēmēja tieša piekļuve Eiropas informācijas sistēmām (Vienotā lietotāju pārvaldība un digitālais paraksts)” ietvaros;

                        c)

                        Eiropas saistošās izziņas par tarifu (ESIT) sistēma, ko jaunina SMK projekta “Saistošas izziņas par tarifu sistēma” (SIT) ietvaros;

                        d)

                        uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (EORI) sistēma, ko jaunina atbilstoši kodeksa prasībām, projekta EORI2 ietvaros;

                        e)

                        atzītā uzņēmēja (AEO) sistēma, ko jaunina saskaņā ar kodeksa prasībām, atzītā uzņēmēja (AEO) projekta ietvaros.

            2. pants
            Definīcijas
            Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas:

                        1)

                        “kopīgais komponents” ir elektroniskās sistēmas komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm;

                        2)

                        “valsts komponents” ir elektroniskās sistēmas komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tai dalībvalstij, kura to izveidoja.

            3. pants
            Elektronisko sistēmu kontaktpunkti
            Lai nodrošinātu informācijas apmaiņas elektronisko sistēmu koordinētu izstrādi, ekspluatāciju un uzturēšanu, Komisija un dalībvalstis katrai elektroniskajai sistēmai norīko kontaktpunktus.
            Tās paziņo viena otrai informāciju par šiem kontaktpunktiem un nekavējoties informē viena otru par jebkādām izmaiņām šajā informācijā.

         II NODAĻA

            MUITAS LĒMUMU SISTĒMA

            4. pants
            MLS mērķis un struktūra

               1.   MLS nodrošina saziņu starp Komisiju, dalībvalstīm, uzņēmējiem un citām personām nolūkā iesniegt un apstrādāt 5. panta 1. punktā minētos pieteikumus un lēmumus, kā arī pārvaldīt ar atļaujām saistītos lēmumus, proti, grozījumus, atcelšanu, anulēšanu un apturēšanu.

               2.   MLS ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

                           a)

                           ES tirgotāju portāls;

                           b)

                           centrālā muitas lēmumu pārvaldības sistēma (“centrālā MLPS”);

                           c)

                           klientu informācijas pakalpojumi.

               3.   Dalībvalstis var izveidot šādus valsts komponentus:

                           a)

                           valsts tirgotāju portāls;

                           b)

                           valsts muitas lēmumu pārvaldības sistēma (“valsts MLPS”).

            5. pants
            MLS izmantošana

               1.   MLS izmanto, lai iesniegtu un apstrādātu turpmāk minēto atļauju pieteikumus, kā arī pārvaldītu ar pieteikumiem vai atļaujām saistītos lēmumus:

                           a)

                           kodeksa 73. pantā minētā atļauja vienkāršoti noteikt summas, kas iekļaujamas preču muitas vērtībā;

                           b)

                           kodeksa 95. pantā minētā atļauja sniegt vispārēju galvojumu, ieskaitot iespējamu samazinājumu vai atbrīvojumu;

                           c)

                           kodeksa 110. pantā minētā atļauja atlikt maksājamā nodokļa samaksu, ja atļauja netiek piešķirta attiecībā uz vienu atsevišķu operāciju;

                           d)

                           kodeksa 148. pantā minētā atļauja veikt pagaidu uzglabāšanas vietu darbību;

                           e)

                           Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 120. pantā minētā atļauja izveidot regulāru kuģu satiksmi;

                           f)

                           Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 128. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā izdevēja statusu;

                           g)

                           kodeksa 166. panta 2. punktā minētā atļauja regulāri izmantot vienkāršoto deklarāciju;

                           h)

                           kodeksa 179. pantā minētā centralizētās muitošanas atļauja;

                           i)

                           kodeksa 182. pantā minētā atļauja iesniegt muitas deklarāciju ar ierakstu deklarētāja reģistros, tostarp attiecībā uz eksporta procedūru;

                           j)

                           kodeksa 185. pantā minētā atļauja veikt pašnovērtējumu;

                           k)

                           Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 155. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā banānu svērēja statusu;

                           l)

                           kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot ievešanas pārstrādei procedūru;

                           m)

                           kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot izvešanas pārstrādei procedūru;

                           n)

                           kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot galapatēriņa procedūru;

                           o)

                           kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot pagaidu ievešanas procedūru;

                           p)

                           kodeksa 211. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā atļauja veikt uzglabāšanas vietu darbību preču uzglabāšanai muitas noliktavā;

                           q)

                           kodeksa 230. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā saņēmēja statusu TIR operācijas nolūkos;

                           r)

                           kodeksa 233. panta 4. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja attiecībā uz atzītā nosūtītāja statusu Savienības tranzīta nolūkos;

                           s)

                           kodeksa 233. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētā atļauja attiecībā uz atzītā saņēmēja statusu Savienības tranzīta nolūkos;

                           t)

                           kodeksa 233. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētā atļauja izmantot īpaša veida plombas;

                           u)

                           kodeksa 233. panta 4. punkta d) apakšpunktā minētā atļauja izmantot tranzīta deklarāciju ar samazinātām datu prasībām;

                           v)

                           kodeksa 233. panta 4. punkta e) apakšpunktā minētā atļauja par muitas deklarāciju izmantot elektronisko transporta dokumentu.

               2.   MLS kopīgos komponentus izmanto attiecībā uz 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldību, ja minētās atļaujas vai lēmumi var radīt ietekmi vairāk nekā vienā dalībvalstī.

               3.   Dalībvalsts var nolemt, ka MLS kopīgos komponentus var izmantot attiecībā uz 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldību, ja minētās atļaujas vai lēmumi rada ietekmi tikai šajā dalībvalstī.

               4.   MLS neizmanto pieteikumiem, atļaujām un lēmumiem, kas nav uzskaitīti 1. punktā.

            6. pants
            Autentificēšana un piekļuve MLS

               1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu MLS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot 14. pantā minēto Vienoto lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta (VLPDP) sistēmu.
               Lai pārstāvji muitā būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve MLS kopīgajiem komponentiem, to amata pilnvaras rīkoties ir jāreģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar 18. pantu.

               2.   Dalībvalstu ierēdņu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu MLS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

               3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu MLS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

            7. pants
            ES tirgotāju portāls

               1.   ES tirgotāju portāls ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts MLS.

               2.   ES tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo MLPS, kā arī ar valstu MLPS, ja dalībvalstis tās ir izveidojušas.

               3.   ES tirgotāju portālu izmanto 5. panta 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldībai, ja minētās atļaujas vai lēmumi var radīt ietekmi vairāk nekā vienā dalībvalstī.

               4.   Dalībvalsts var nolemt, ka ES tirgotāju portālu var izmantot 5. panta 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldībai, ja minētās atļaujas vai lēmumi rada ietekmi tikai šajā dalībvalstī.
               Ja dalībvalsts pieņem lēmumu izmantot ES tirgotāju portālu attiecībā uz atļaujām vai lēmumiem, kas rada ietekmi tikai šajā dalībvalstī, tā par to informē Komisiju.

            8. pants
            Centrālā MLPS

               1.   Muitas dienesti izmanto centrālo MLPS 5. panta 1. punktā minēto pieteikumu un atļauju apstrādei, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldībai, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti pieteikuma pieņemšanas un lēmuma pieņemšanas nosacījumi.

               2.   Centrālajai MLPS ir nodrošināta sadarbspēja ar ES tirgotāju portālu, klientu informācijas pakalpojumiem un valstu MLPS, ja dalībvalstis tās ir izveidojušas.

            9. pants
            Muitas dienestu savstarpējā apspriešanās, izmantojot MLS
            Ja dalībvalsts muitas dienestam pirms lēmuma pieņemšanas par 5. panta 1. punktā minētajiem pieteikumiem vai atļaujām ir nepieciešams apspriesties ar citas dalībvalsts muitas dienestu, tas izmanto centrālo MLPS.

            10. pants
            Klientu informācijas pakalpojumi
            Klientu informācijas pakalpojumus izmanto, lai centralizēti glabātu datus attiecībā uz 5. panta 1. punktā minētajām atļaujām, kā arī lēmumiem, kas saistīti ar minētajām atļaujām, un šie pakalpojumi dod iespēju citās elektroniskajās sistēmās, kuras izveidotas kodeksa 16. panta mērķiem, aplūkot, replicēt un validēt minētās atļaujas.

            11. pants
            Valsts tirgotāju portāls

               1.   Valsts tirgotāju portāls (ja ir izveidots) ir uzņēmēju un citu personu papildu ieejas punkts MLS.

               2.   Attiecībā uz 5. panta 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldību, ja minētās atļaujas vai lēmumi var radīt ietekmi vairāk nekā vienā dalībvalstī, tad uzņēmēji un citas personas var izvēlēties, vai izmantot valsts tirgotāju portālu (ja ir izveidots) vai ES tirgotāju portālu.

               3.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts MLPS, ja tā ir izveidota.

               4.   Ja dalībvalsts izveido valsts tirgotāju portālu, tā par to informē Komisiju.

            12. pants
            Valsts MLPS

               1.   Valsts MLPS (ja ir izveidota) ir sistēma, ko tās izveides dalībvalsts muitas dienests izmanto 5. panta 1. punktā minēto pieteikumu un atļauju apstrādei, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldībai, ar nolūku pārbaudīt, vai ir izpildīti pieteikuma pieņemšanas un lēmuma pieņemšanas nosacījumi.

               2.   Valsts MLPS ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo MLPS 9. pantā minētās muitas dienestu savstarpējās apspriešanās mērķiem.

            13. pants
            Ar atļaujām saistīto datu migrēšana uz MLS

               1.   Datus attiecībā uz 5. panta 1. punktā minētajām atļaujām, kuras izdotas no 2016. gada 1. maija vai piešķirtas saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (7) 346. pantu un var radīt ietekmi vairāk nekā vienā dalībvalstī, migrē uz MLS un glabā tajā, ja migrēšanas datumā šīs atļaujas vēl ir derīgas. Migrēšana notiek vēlākais līdz 2019. gada 1. maijam.
               Dalībvalsts var nolemt piemērot šā punkta pirmo daļu arī tām 5. panta 1. punktā minētajām atļaujām, kuras rada ietekmi tikai šajā dalībvalstī.

               2.   Muitas dienesti nodrošina, ka dati, kas jāmigrē saskaņā ar 1. punktu, atbilst datu prasībām, kuras noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 A pielikumā un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 A pielikumā. Tālab tie var atļaujas turētājam pieprasīt nepieciešamo informāciju.

         III NODAĻA

            VIENOTĀ LIETOTĀJU PĀRVALDĪBAS UN DIGITĀLĀ PARAKSTA SISTĒMA

            14. pants
            VLPDP sistēmas mērķis un struktūra

               1.   VLPDP sistēma nodrošina saziņu starp Komisiju un 18. pantā minētajām dalībvalstu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmām nolūkā nodrošināt Komisijas darbiniekiem, uzņēmējiem un citām personām drošu un autorizētu piekļuvi elektroniskajām sistēmām.

               2.   VLPDP sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

                           a)

                           piekļuves pārvaldības sistēma;

                           b)

                           administrācijas pārvaldības sistēma.

               3.   Katra dalībvalstis izveido identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmu, kas ir VLPDP sistēmas valsts komponents.

            15. pants
            VLPDP sistēmas izmantošana
            VLPDP sistēmu izmanto, lai nodrošinātu šādu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu:

                        a)

                        uzņēmējiem un citām personām nolūkā piekļūt MLS kopīgajiem komponentiem, ESIT sistēmai un AEO sistēmai;

                        b)

                        Komisijas darbiniekiem nolūkā piekļūt MLS kopīgajiem komponentiem, ESIT sistēmai, EORI sistēmai un AEO sistēmai un nolūkā uzturēt un pārvaldīt VLPDP sistēmu.

            16. pants
            Piekļuves pārvaldības sistēma
            Komisija izveido piekļuves pārvaldības sistēmu, kuras mērķis ir mijiedarbībā ar 18. pantā minētajām dalībvalstu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmām validēt piekļuves pieprasījumus, ko VLPDP sistēmā iesniedz uzņēmēji un citas personas.

            17. pants
            Administrācijas pārvaldības sistēma
            Komisija izveido administrācijas pārvaldības sistēmu, kuras mērķis ir pārvaldīt autentificēšanas un autorizēšanas noteikumus attiecībā uz uzņēmēju un citu personu identifikācijas datu validēšanu nolūkā nodrošināt piekļuvi elektroniskajām sistēmām.

            18. pants
            Dalībvalstu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmas
            Katra dalībvalstis izveido identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu:

                        a)

                        uzņēmēju un citu personu identifikācijas datu drošu reģistrēšanu un glabāšanu;

                        b)

                        uzņēmēju un citu personu parakstīto un šifrēto identifikācijas datu drošu apmaiņu.

         IV NODAĻA

            EIROPAS SAISTOŠĀS IZZIŅAS PAR TARIFU SISTĒMA

            19. pants
            ESIT sistēmas priekšmets un struktūra

               1.   ESIT sistēma saskaņā ar Kodeksa 33. un 34. pantu nodrošina:

                           a)

                           saziņu starp Komisiju, dalībvalstīm, uzņēmējiem un citām personām nolūkā iesniegt un apstrādāt SIT pieteikumus un SIT lēmumus;

                           b)

                           turpmāko notikumu pārvaldību, kuri varētu ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu;

                           c)

                           SIT lēmumu obligātā izmantojuma pārraudzību;

                           d)

                           SIT lēmumu pagarinātā izmantojuma pārraudzību un pārvaldību.

               2.   ESIT sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

                           a)

                           ES tirgotāju portāls;

                           b)

                           centrālā ESIT sistēma;

                           c)

                           SIT lēmumu izmantojuma pārraudzīšanas funkcija.

               3.   Dalībvalstis kā valsts komponentu var izveidot valsts saistošas izziņas par tarifu sistēmu (“valsts SIT sistēma”) kopā ar valsts tirgotāju portālu.

            20. pants
            ESIT sistēmas izmantošana

               1.   ESIT sistēmu izmanto informācijas iesniegšanai, apstrādei, apmaiņaiun glabāšanai par SIT pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 21. panta 1. punktā.

               2.   ESIT sistēmu izmanto, lai palīdzētu muitas dienestiem pārraudzīt pienākumu izpildi, ko paredz SIT atbilstoši Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 21. panta 3. punktam.

               3.   ESIT sistēmu izmanto Komisija, lai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 22. panta 2. punkta trešo daļu informētu dalībvalstis, tiklīdz ir sasniegts preču daudzums, ko var muitot pagarinātā izmantojuma laikposmā.

            21. pants
            Autentificēšana un piekļuve ESIT sistēmai

               1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESIT sistēmas galvenajiem komponentiem veic, izmantojot 14. pantā minēto VLPDP sistēmu.
               Lai pārstāvji muitā būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve ESIT sistēmas kopīgajiem komponentiem, to amata pilnvaras rīkoties ir jāreģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar 18. pantu.

               2.   Dalībvalstu ierēdņu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESIT sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

               3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESIT sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

            22. pants
            ES tirgotāju portāls

               1.   ES tirgotāju portāls ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts ESIT sistēmā.

               2.   ES tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo ESIT sistēmu, un tas piedāvā novirzīšanu uz valsts tirgotāju portāliem tām dalībvalstīm, kurām ir izveidotas valstu SIT sistēmas.

               3.   ES tirgotāju portālu izmanto informācijas iesniegšanai un apmaiņai par SIT pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu.

            23. pants
            Centrālā ESIT sistēma

               1.   Muitas dienesti izmanto centrālo ESIT sistēmu informācijas apstrādei, apmaiņai un glabāšanai par SIT pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti pieteikuma pieņemšanas un lēmuma pieņemšanas nosacījumi.

               2.   Centrālo ESIT sistēmu muitas dienesti izmanto Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 16. panta 4. punkta, 17. panta un 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta vajadzībām.

               3.   Centrālajai ESIT sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar ES tirgotāju portālu, kā arī ar valsts SIT sistēmām, ja tās ir izveidotas.

            24. pants
            Muitas dienestu savstarpējā apspriešanās, izmantojot centrālo ESIT sistēmu
            Dalībvalsts muitas dienests izmanto centrālo ESIT sistēmu apspriedēm ar citas dalībvalsts muitas dienestu, lai nodrošinātu atbilstību Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 16. panta 1. punkta prasībām.

            25. pants
            SIT lēmumu izmantošanas pārraudzība
            Funkciju pārraudzīt SIT lēmumu izmantošanu izmanto Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 21. panta 3. punkta un 22. panta 2. punkta trešās daļas vajadzībām.

            26. pants
            Valsts tirgotāju portāls

               1.   Ja dalībvalsts ir izveidojusi valsts SIT sistēmu saskaņā ar 19. panta 3. punktu, tad valsts tirgotāju portāls uzņēmējiem un citām personām ir galvenais ieejas punkts valsts SIT sistēmā.

               2.   Uzņēmēji un citas personas izmanto valsts tirgotāju portālu, ja tas ir izveidots, saistībā ar SIT pieteikumiem un lēmumiem vai ar turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu.

               3.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts SIT sistēmu, ja tā ir izveidota.

               4.   Valsts tirgotāju portāls atvieglo procesus, kas ir līdzvērtīgi tiem, ko atvieglo ES tirgotāju portāls.

               5.   Ja dalībvalsts izveido valsts tirgotāju portālu, tā par to informē Komisiju. Komisija nodrošina, ka valsts tirgotāju portālam var piekļūt tieši no ES tirgotāju portāla.

            27. pants
            Valsts SIT sistēma

               1.   Valsts SIT sistēmu, ja tā ir izveidota, dalībvalsts, kura to izveidoja, muitas dienests izmanto informācijas apstrādei, apmaiņai un glabāšanai par SIT pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti pieteikuma pieņemšanas un lēmuma pieņemšanas nosacījumi.

               2.   Dalībvalsts muitas dienests izmanto savu valsts SIT sistēmu Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 16. panta 4. punkta, 17. panta un 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta vajadzībām, ja vien tas minētajiem mērķiem neizmanto centrālo ESIT sistēmu.

               3.   Centrālajai SIT sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts tirgotāju portālu, kā arī ar centrālo ESIT sistēmu.

         V NODAĻA

            UZŅĒMĒJU REĢISTRĀCIJAS UN IDENTIFIKĀCIJAS SISTĒMA

            28. pants

               EORI sistēmas mērķis un struktūra

               EORI sistēma nodrošina uzņēmēju un citu personu unikālu reģistrāciju un identifikāciju Savienības līmenī.

               EORI sistēmā ir ietverti šādi komponenti:

                        a)

                        centrālā EORI sistēma;

                        b)

                        valsts EORI sistēmas tām dalībvalstīm, kurām tās ir izveidotas.

            29. pants

               EORI sistēmas izmantošana

               1.   EORI sistēmu izmanto šādām vajadzībām:

                           a)

                           lai saņemtu Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 12-01. pielikumā minētos datus par uzņēmēju un citu personu reģistrāciju (“EORI dati”), ko sniedz dalībvalstis;

                           b)

                           lai centralizēti glabātu EORI datus par uzņēmēju un citu personu reģistrāciju un identifikāciju;

                           c)

                           lai EORI datus darītu pieejamus dalībvalstīm.

               2.   EORI sistēma dod iespēju muitas dienestiem tiešsaistē piekļūt centrālās sistēmas līmenī glabātajiem EORI datiem.

               3.   EORI sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar visām pārējām elektroniskajām sistēmām, kurās izmanto EORI numuru.

            30. pants
            Autentificēšana un piekļuve centrālajai EORI sistēmai

               1.   Dalībvalstu ierēdņu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu EORI sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

               2.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu EORI sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

            31. pants
            Centrālā EORI sistēma

               1.   Centrālo EORI sistēmu muitas dienesti izmanto Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 7. panta vajadzībām.

               2.   Centrālajai EORI sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts EORI sistēmām, ja tās ir izveidotas.

            32. pants
            Valsts EORI sistēma

               1.   Valsts EORI sistēmu, ja tā ir izveidota, izmanto muitas dienests tajā dalībvalstī, kura to izveidojusi, lai apmainītos ar EORI datiem un tos glabātu.

               2.   Valsts EORI sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo EORI sistēmu.

         VI NODAĻA

            ATZĪTĀ UZŅĒMĒJA SISTĒMA

            33. pants

               AEO sistēmas priekšmets un struktūra

               1.   AEO sistēma nodrošina saziņu starp Komisiju, dalībvalstīm, uzņēmējiem un citām personām, lai varētu iesniegt un apstrādāt AEO pieteikumus un piešķirt AEO atļaujas, kā arī pārvaldīt turpmākos notikumus, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 30. panta 1. punktā.

               2.   AEO sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

                           a)

                           ES tirgotāju portāls;

                           b)

                           centrālā AEO sistēma.

               3.   Dalībvalstis var izveidot šādus valsts komponentus:

                           a)

                           valsts tirgotāju portāls;

                           b)

                           valsts atzītā uzņēmēja sistēma (“valsts AEO sistēma”).

            34. pants

               AEO sistēmas izmantošana

               1.   AEO sistēmu izmanto informācijas iesniegšanai, apmaiņai, apstrādei un glabāšanai par AEO pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 30. panta 1. punktā, 31. panta 1. punktā un 4. punktā.

               2.   Muitas dienesti izmanto AEO sistēmu savu pienākumu izpildei saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 31. panta 1. un 4. punktu, kā arī lai reģistrētu attiecīgās apspriedes.

            35. pants
            Autentificēšana un piekļuve centrālajai AEO sistēmai

               1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu AEO sistēmas galvenajiem komponentiem veic, izmantojot 14. pantā minēto VLPDP sistēmu.
               Lai pārstāvji muitā būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve AEO sistēmas kopīgajiem komponentiem, to amata pilnvaras rīkoties ir jāreģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar 18. pantu.

               2.   Dalībvalstu ierēdņu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu AEO sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

               3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu AEO sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

            36. pants
            ES tirgotāju portāls

               1.   ES tirgotāju portāls ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts AEO sistēmā.

               2.   ES tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo AEO sistēmu, un tas piedāvā novirzīšanu uz valsts tirgotāju portāliem, ja tie ir izveidoti.

               3.   ES tirgotāju portālu izmanto informācijas iesniegšanai un apmaiņai par AEO pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu.

            37. pants
            Centrālā AEO sistēma

               1.   Centrālo AEO sistēmu muitas dienesti izmanto informācijas apmaiņai un glabāšanai par AEO pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu.

               2.   Muitas dienesti izmanto centrālo AEO sistēmu Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 30. un 31. panta vajadzībām.

               3.   Centrālajai AEO sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar ES tirgotāju portālu, kā arī ar valsts AEO sistēmām, ja tās ir izveidotas.

            38. pants
            Valsts tirgotāju portāls

               1.   Valsts tirgotāju portāls, ja tas ir izveidots, nodrošina informācijas apmaiņu par AEO pieteikumiem un lēmumiem.

               2.   Uzņēmēji izmanto valsts tirgotāju portālu, ja tas ir izveidots, informācijas apmaiņai ar muitas dienestiem par AEO pieteikumiem un lēmumiem.

               3.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts AEO sistēmu.

            39. pants
            Valsts AEO sistēma

               1.   Valsts AEO sistēmu, ja tā ir izveidota, izmanto muitas dienests tajā dalībvalstī, kura to izveidojusi, informācijas apmaiņai un glabāšanai par AEO pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu.

               2.   Centrālajai AEO sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts tirgotāju portālu, ja tas ir izveidots, kā arī ar centrālo AEO sistēmu.

         VII NODAĻA

            ELEKTRONISKO SISTĒMU DARBĪBA UN APMĀCĪBA TO IZMANTOŠANĀ

            40. pants
            Elektronisko sistēmu izstrāde, testēšana, ieviešana un pārvaldība

               1.   Kopīgos komponentus izstrādā, testē, ievieš un pārvalda Komisija. Valstu komponentus izstrādā, testē, ievieš un pārvalda dalībvalstis.

               2.   Dalībvalstis nodrošina valsts komponentu sadarbspēju ar kopīgajiem komponentiem.

            41. pants
            Elektronisko sistēmu uzturēšana un izmaiņu veikšanu tajās

               1.   Komisija nodrošina kopīgo komponentu uzturēšanu, un dalībvalstis nodrošina valsts komponentu uzturēšanu.

               2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina elektronisko sistēmu nepārtrauktu darbību.

               3.   Komisija var veikt izmaiņas elektronisko sistēmu kopīgajos komponentos, lai novērstu nepilnības, pievienotu jaunas funkcijas vai mainītu esošās.

               4.   Komisija informē dalībvalstis par izmaiņām kopīgajos komponentos un šo komponentu jauninājumiem.

               5.   Dalībvalstis informē Komisiju par tādām izmaiņām valsts komponentos un tādiem šo komponentu jauninājumiem, kas var ietekmēt kopīgo komponentu darbību.

               6.   Komisija un dalībvalstis publisko informāciju par izmaiņām elektroniskajās sistēmās un šo sistēmu jauninājumiem saskaņā ar 4. un 5. punktu.

            42. pants
            Elektronisko sistēmu īslaicīgi darbības traucējumi

               1.   Gadījumā, ja elektroniskajās sistēmās rodas īslaicīgi darbības traucējumi, kas minēti kodeksa 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā, uzņēmēji un citas personas attiecīgo formalitāšu izpildei nepieciešamo informāciju iesniedz tādā veidā, kādu noteikušas dalībvalstis, tostarp izmantojot citus līdzekļus, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes.

               2.   Muitas dienesti nodrošina, ka informācija, kas iesniegta saskaņā ar 1. punktu, tiek darīta pieejama attiecīgajās elektroniskajās sistēmās septiņu dienu laikā no dienas, kad attiecīgās elektroniskās sistēmas atkal ir pieejamas.

               3.   Komisija un dalībvalstis cita citu informē par elektronisko sistēmu nepieejamību, ko izraisījuši īslaicīgi darbības traucējumi.

            43. pants
            Apmācības atbalsts kopīgo komponentu izmantošanā un darbībā
            Komisija atbalsta dalībvalstis, nodrošinot piemērotus apmācības materiālus par elektronisko sistēmu kopīgo komponentu izmantošanu un darbību.

         VIII NODAĻA

            DATU AIZSARDZĪBA, DATU PĀRVALDĪBA UN ELEKTRONISKO SISTĒMU ĪPAŠNIEKI UN DROŠĪBA

            44. pants
            Personas datu aizsardzība

               1.   Elektroniskajās sistēmās reģistrētos personas datus apstrādā nolūkā īstenot tiesību aktus muitas jomā, ievērojot katras elektroniskās sistēmas konkrētos mērķus, kas noteikti attiecīgi 4. panta 1. punktā, 14. panta 1. punktā, 19. panta 1. punktā, 28. pantā un 33. panta 1. punktā.

               2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 62. pantu valstu uzraudzības iestādes, kas darbojas personas datu aizsardzības jomā, un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sadarbojas, lai nodrošinātu elektroniskajās sistēmās reģistrēto personas datu apstrādes koordinētu uzraudzību.

            45. pants
            Datu atjaunināšana elektroniskajās sistēmās
            Dalībvalstis nodrošina, ka valsts līmenī reģistrētie dati sakrīt ar kopīgajos komponentos reģistrētajiem datiem un ka tie tiek atjaunināti.

            46. pants
            Datu piekļuves un datu apstrādes ierobežojumi

               1.   Datiem, kurus kāda dalībvalsts reģistrējusi elektronisko sistēmu kopīgajos komponentos, var piekļūt un tos var apstrādāt minētā dalībvalsts. Cita dalībvalsts tiem var piekļūt un tos var apstrādāt, ja tā ir iesaistīta tā pieteikuma apstrādē vai tā lēmuma pārvaldībā, uz kuru attiecas konkrētie dati.

               2.   Datiem, kurus elektronisko sistēmu kopīgajos komponentos reģistrējis uzņēmējs vai cita persona, var piekļūt un tos var apstrādāt minētais uzņēmējs vai minētā cita persona. Tiem var piekļūt un tos var apstrādāt arī tāda cita dalībvalsts, kura ir iesaistīta tā pieteikuma apstrādē vai tā lēmuma pārvaldībā, uz kuru attiecas konkrētie dati.

               3.   Datus, kurus kāda dalībvalsts ir reģistrējusi centrālajā ESIT sistēmā, var apstrādāt minētā dalībvalsts. Tos var apstrādāt arī tāda cita dalībvalsts, kura ir iesaistīta tā pieteikuma apstrādē, uz kuru attiecas konkrētie dati, tostarp apspriežoties saskaņā ar 24. pantu. Tiem var piekļūt visas dalībvalstis saskaņā ar 23. panta 2. punktu.

               4.   Datiem, kurus centrālajā ESIT sistēmā ir reģistrējis uzņēmējs vai cita persona, var piekļūt un tos var apstrādāt minētais uzņēmējs vai minētā persona. Tiem var piekļūt visas dalībvalstis saskaņā ar 23. panta 2. punktu.

            47. pants
            Sistēmu īpašnieki

               1.   Kopīgo komponentu sistēmu īpašniece ir Komisija.

               2.   Valstu komponentu sistēmu īpašnieces ir dalībvalstis.

            48. pants
            Sistēmu drošība

               1.   Kopīgo komponentu drošību nodrošina Komisija. Valstu komponentu drošību nodrošina dalībvalstis.
               Tālab Komisija un dalībvalstis veic vismaz pasākumus, kas ir nepieciešami, lai:

                           a)

                           neviena neautorizēta persona nevarētu piekļūt iekārtām, ko izmanto datu apstrādei;

                           b)

                           novērstu, ka neautorizētas personas ievada, aplūko, maina vai dzēš datus;

                           c)

                           atklātu ikvienu a) un b) apakšpunktā minēto darbību.

               2.   Komisija un dalībvalstis cita citu informē par ikvienu darbību, kas varētu izraisīt elektronisko sistēmu drošības pārkāpumu, un ikvienu šāda pārkāpuma aizdomu gadījumu.

         IX NODAĻA

            NOBEIGUMA NOTEIKUMI

            49. pants
            Elektronisko sistēmu novērtējums
            Komisija un dalībvalstis novērtē komponentus, par kuriem tās atbild, un jo īpaši analizē attiecīgo komponentu drošību un integritāti un minētajos komponentos apstrādāto datu konfidencialitāti.
            Komisija un dalībvalstis cita citu informē par novērtējumu rezultātiem.

            50. pants
            Atcelšana
            Īstenošanas regulu (ES) 2017/2089 atceļ.

            51. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 21. jūnijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 2016. gada 11. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2016/578, ar ko izveido darba programmu par Savienības Muitas kodeksā paredzēto elektronisko sistēmu izstrādi un ieviešanu (OV L 99, 15.4.2016., 6. lpp.).

            (3)  Komisijas 2017. gada 14. novembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2089 par Savienības Muitas kodeksā paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskajiem noteikumiem (OV L 297, 15.11.2017., 13. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            (6)  Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

            (7)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1027 (2019. gada 21. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, “Tiroler Speck” (AĢIN)

text:
                  24.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 167/18

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1027
         (2019. gada 21. jūnijs),
         ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, “Tiroler Speck” (AĢIN)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 3. punkta a) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (turpmāk “AĢIN”) “Tiroler Speck”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1065/97 (2).

                     (2)

                     Attiecīgie grozījumi nebija maznozīmīgi Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, un tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punktu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Tā bija arī pirmā vienota dokumenta publikācija par produktu “Tiroler Speck”.

                     (3)

                     Konkrēti, marķēšanas noteikumos, kuri ietilpst produkta specifikācijā, kas bija piemērojama, kad Komisijai tika nosūtīts grozījuma pieteikums, bija paredzēts, ka aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Tiroler Speck” nedrīkst tulkot nevienā citā valodā. Ierosinātā grozījuma mērķis bija arī norādīt, ka attiecīgos apstākļos aizsargāto nosaukumu atļauts izmantot tulkojumā.

                     (4)

                     2018. gada 7. maijā Komisija saņēma Itālijas paziņojumu par iebildumiem. Saistīto iebildumu paziņojuma pamatojumu Komisija saņēma 2018. gada 5. jūlijā. Itālija iebilda pret grozījumiem marķējuma ierobežojumos attiecībā uz aizsargātā nosaukuma tulkojumu lietošanu. Itālija, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1151/2012 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu, apgalvoja, ka atļaut aizsargāto nosaukumu izmantot tulkojumā, kaut arī sasaistē ar aizsargāto nosaukumu vācu valodā, nozīmētu apdraudēt pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma (“Südtiroler Speck” / “Speck Alto Adige” (AĢIN)) pastāvēšanu.

                     (5)

                     Atzinusi šādu iebildumu par pamatotu, Komisija ar 2018. gada 16. augusta vēstuli aicināja Austriju un Itāliju trīs mēnešu laikā apspriesties, lai panāktu vienošanos saskaņā ar to iekšējām procedūrām.

                     (6)

                     Ieinteresētajām pusēm vienošanos izdevās panākt. Vienošanās iznākumu Austrija Komisijai paziņoja ar 2018. gada 30. augusta vēstuli. Austrija un Itālija ir vienojušās, ka marķēšanas noteikumos ar nosaukumu “Tiroler Speck” (AĢIN) apzīmētā produkta specifikācijā būtu jāsaglabā aizliegums marķējumā izmantot šā aizsargātā nosaukuma tulkojumus. Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka attiecībā uz marķēšanas noteikumiem vienošanās ir aizstājusi grozījuma pieteikumu.

                     (7)

                     Saskaņā ar publicētā grozījumu pieteikuma 5.5. punktu marķēšanas noteikumus produkta specifikācijā būtu vajadzējis aizstāt ar šādiem:
                     “Uz katras pārdošanai gatavās iepakojuma vienības ir jānorāda saimniecības numurs, partijas identifikators partijas numura vai datuma veidā un vārdi “Tiroler Speck AĢIN” šādā formātā un labi redzamā vietā ar skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem.

                        Papildus tam var norādīt arī izmantoto gaļas gabalu un/vai ražotāja reģionu, kas ietilpst noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Marķējuma piemēri: “Tiroler Speck g.g.A. Schinkenspeck” (bekons) – “Tiroler Speck g.g.A. vom Schinken” (šķiņķis) – “Tiroler Speck g.g.A. Karreespeck aus dem Zillertal” (muguras speķis no Cillertāles) – “Tiroler Speck g.g.A. vom Bauch; Region Ötztal” (vēdergabala speķis no Ēctāles reģiona).

                        Var sniegt norādi tirdzniecības apgabalā izmantotajā kopīgajā saziņas valodā, ja vien tiek sniegta arī norāde “Tiroler Speck g.g.A.” vācu valodā.

                        Var norādīt arī vārdus, uzvārdus, uzņēmumu nosaukumus un privātus marķējumus, ja vien tā rezultātā noformējums nav maldinošs.”

                     (8)

                     Pamatojums šīm izmaiņām grozījuma pieteikumā bija šāds:
                     “Sīki un izsmeļoši noteikumi par marķējumu palīdz uzlabot pārredzamību un patērētājiem sniegto informāciju. Turklāt tiek reglamentēts papildu norāžu lietojums marķējumā, lai precīzāk norādītu izmantoto gaļas gabalu un/vai ražotāja reģionu, kas ietilpst noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un tādā veidā uzsvērtu produkta reģionalitāti un precīzāk aprakstītu produktu, iekļaujot papildu norādes par izmantotajiem gaļas gabaliem. Tādējādi tiek sniegts precīzāks produkta apraksts un mērķtiecīgāka informācija patērētājiem.”

                     (9)

                     Saskaņā ar iepriekš minēto vienošanos marķēšanas noteikumi produkta specifikācijā tiks aizstāti ar šādiem:
                     “Uz katras pārdošanai gatavās iepakojuma vienības saimniecības numurs, partijas identifikators partijas numura vai datuma veidā, kā arī aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Tiroler Speck” ir jānorāda labi redzamā vietā ar skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem. Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Tiroler Speck” nedrīkst tulkot citās valodās.

                        Apzīmējumam “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un/vai saīsinājumam “AĢIN” jābūt atveidotam tieši blakus aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādei “Tiroler Speck”, un to var norādīt arī kopīgā saziņas valodā, kas nav vācu valoda, – vācu valodas versijas vietā vai papildus tai.

                        Lai patērētāji tiktu labāk informēti, apzīmējumus produkta aprakstīšanai, ieskaitot izmantoto gaļas gabalu (“bekons”, “muguras speķis”, “vēdergabala speķis” vai “pagatavots no šķiņķa”, “pagatavots no muguras gabala”, “pagatavots no vēdergabala”), var lietot arī tās valsts kopīgajā saziņas valodā, kurā produktu tirgo. Taču šie apzīmējumi ir skaidri jānodala no aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Tiroler Speck”. To var panākt, apzīmējumus norādot atsevišķās rindās, taču ievērojot pietiekamu atstatumu starp tām. Tomēr attiecībā uz “tehnisku marķējumu” var būt tā, ka vietas trūkuma dēļ abu veidu apzīmējumus norādīt katru savā rindā nav iespējams.

                        Neskarot pienākumu skaidri nošķirt aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un aprakstošo papildu apzīmējumu, var gadīties, ka uz tā sauktajiem “tehniskajiem marķējumiem”, t. i., etiķetēm, kuras parasti piestiprina pie attiecīgi iepakota un realizēšanai tirgū gatava produkta, abu minēto norāžu atveidošana atsevišķās rindās vietas trūkuma dēļ nav iespējama.

                        Produkta aprakstošos apzīmējumus nedrīkst papildināt ar atsaucēm uz Tiroles reģionu kā izcelsmes vietu.

                        Ražotāja reģionu, kas ietilpst noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, drīkst norādīt, taču atdalīti no aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Tiroler Speck” un apzīmējuma “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, un/vai saīsinājuma “AĢIN”.

                        Var norādīt arī vārdus, uzvārdus, uzņēmumu nosaukumus un privātus marķējumus, ja vien tā rezultātā noformējums nav maldinošs.”

                     (10)

                     Pamatojums šīm izmaiņām vienošanās tekstā, kas uzskatāms par daļu no grozījuma pieteikuma, kurš grozīts ar vienošanos, ir šāds:
                     “No vienas puses, arī turpmāk tiks nodrošināts, ka aizsargātais nosaukums “Tiroler Speck” tiek lietots tikai attiecīgā teksta reģistrētajā redakcijā. No otras puses, pieprasītais grozījums nodrošina aprakstošu papildinformāciju attiecībā uz produktā izmantotajiem gaļas gabaliem un reģionu, kas ietilpst noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tādējādi pircējiem būtu izsmeļoša un pārredzama informācija Regulas (ES) Nr. 1169/2011 nozīmē un sīkāka informācija par aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Tiroler Speck”. Kā piemērus var minēt šādus formulējumus: ““Tiroler Speck” (AĢIN) – bekons – no Cillertāles”, ““Tiroler Speck” (AĢIN) – šķiņķis”, ““Tiroler Speck” (AĢIN) – bekons”.”

                     (11)

                     Starp Austriju un Itāliju panāktās vienošanās saturs būtu jāņem vērā, jo tas atbilst Regulas (ES) Nr. 1151/2012 un ES tiesību aktu noteikumiem.

                     (12)

                     Attiecīgi grozīts vienotais dokuments. Izmaiņas, kas pēc vienošanās veiktas vienotajā dokumentā, nav būtiskas, un tās jebkurā gadījumā ir tādas, ka ar iebildumu apstrīdētie marķēšanas noteikumi saglabājas, kādi tie bija iepriekš. Tāpēc atkārtot izskatīšanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 4. punktā, nav vajadzīgs. Tomēr informēšanas vajadzībām būtu jāpublicē vienotā dokumenta konsolidētā redakcija.

                     (13)

                     Ievērojot iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šis grozījums būtu jāapstiprina tādā redakcijā, kādā tas ir grozīts saskaņā ar panākto vienošanos,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ar šo attiecībā uz nosaukumu “Tiroler Speck” (AĢIN) tiek apstiprināti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās specifikācijas grozījumi tādā redakcijā, kādā tie ir grozīti saskaņā ar šo regulu. Konsolidētais vienotais dokuments ir pievienots šīs regulas pielikumā.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 21. jūnijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

            (2)  Komisijas 1997. gada 12. jūnija Regula (EK) Nr. 1065/97, ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 156, 13.6.1997., 5. lpp.).

            (3)  OV C 46, 8.2.2018., 8. lpp.

            PIELIKUMS
            “TIROLER SPECK”

               ES Nr.: PGI-AT-02162 – 08.08.2016.

               ACVN ( )

               AĢIN (X)

            1.   Nosaukums vai nosaukumi

            “Tiroler Speck”
            2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

            Austrija
            3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

            3.1.   Produkta veids

            1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
            3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

            Ar AĢIN “Tiroler Speck” apzīmētais produkts ir pēc tradicionālām metodēm nerūpnieciski gatavots jēli sālīts cūkgaļas produkts, kas iegūts no ciskas, muguras, vēdera, pleca vai kakla bezkaula gabaliem, kuri iesālīti ar sausu sāli, kam pievienots īpašs garšvielu maisījums, kura sastāvā ir vismaz kadiķogas, melnie pipari un ķiploki, un izturēts sālījumā, auksti kūpināts reģionam raksturīgā procesā, izmantojot malku, kuru vismaz 50 % apmērā veido dižskābarža vai oša malka, un žāvēts gaisā. No ārpuses tas ir tumši brūns, bet griezuma virsma ir sarkanīga ar baltu speķa slāni. Smarža ir intensīva un aromātiski pikanta, ir skaidri jūtams nogatavinātas gaļas un dūmu aromāts. Pēc garšas produkts ir viegli pikants, ir skaidri manāms dūmu aromāts uz spēcīga gaļas aromāta fona, un to papildina labi izteikts sāļums.
            Fizikālķīmiskās un mikrobioloģiskās īpašības:

                        ūdens un olbaltumvielu attiecība: ne lielāka par 1,7 (pielaide + 0,2),

                        vārāmā sāls saturs (NaCl): ne augstāks par 5,0 % (pielaide + 1,5 % (vidū), + 2,0 % (malā)).

                  Speķi “Tiroler Speck” gatavo tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un gatavais produkts ir pieejams iepakots vakuumā vai aizsargatmosfērā, nesagriezts, sagriezts gabalos vai šķēlēs.
            3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

            Ar AĢIN “Tiroler Speck” apzīmētā produkta ražošanā izmantotās gaļas izcelsme ir Eiropas Savienībā, un tie ir šādi atkauloti un saskaņā ar labu ražošanas praksi sagriezti gabali: ciska ar ādu (ar augšējo daļu vai bez tās), muguras gabals ar ādu, vēdergabals ar ādu (ar vai bez skrimšļiem), pleca daļa ar ādu un kakla daļa bez ādas.
            3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

            Visi ražošanas posmi (no sālīšanas līdz brīdim, kad produkts ir gatavs) norisinās noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
            3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

            Ar AĢIN “Tiroler Speck” apzīmētais produkts jāsagriež Tiroles speķa meistaram (Tiroler Speckmeister) – speciālistam, kas īpaši apmācīts ar AĢIN “Tiroler Speck” apzīmēto produktu ražošanā, – vai jāsagriež viņa uzraudzībā. Lai pārliecinātos par to, ka nav nevēlamu krāsas vai garšas izmaiņu, griešanas laikā jāveic katras gatavās partijas organoleptiskā pārbaude. Ja konstatē defektus (piemēram, sasmakumu, krāsas defektus vai nevēlamu sausas malas veidošanos), tūlīt jārīkojas, lai vēl ražošanas procesā esošām partijām vai vienībām pielāgotu kontroles parametrus (piemēram, katra procesa posma temperatūru, mitrumu vai ilgumu). Lai šī kvalitātes nodrošināšana notiktu nekavējoties, ar AĢIN “Tiroler Speck” apzīmētā produkta iepakoto vienību ražošanas darbības veic tikai ražošanas saimniecībā vai saimniecību grupā, t. i., uzņēmumā, kam ir vairākas ražotnes, kurās katrā tiek veikti atsevišķi produkta “Tiroler Speck” (AĢIN) ražošanas posmi, vai vairākas pasta adreses vienā un tai pašā rajonā.
            Lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi, kādu varētu radīt oksidācija un izžūšana vai pelējuma izraisīti mikrobioloģiski bojājumi, un tātad arī kvalitātes pazemināšanos, laikam starp sagriešanu un iepakošanu jābūt īsam, tāpēc ar AĢIN “Tiroler Speck” apzīmētais produkts nesagriezts, sagriezts gabalos vai šķēlēs ir jāiepako vakuumā vai aizsargatmosfērā un iepakošanai jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tomēr, ja organizatorisku iemeslu dēļ pēc žāvēšanas posma beigām un pirms griešanas sākuma produkti ir jāuzglabā, tos uzglabā tikai iepakotus vakuumā vai aizsargatmosfērā (sākotnējā iepakojumā), lai kvalitāte nepazeminātos turpmākas žūšanas vai pelējuma izraisītu mikrobioloģisku bojājumu dēļ. Ar AĢIN “Tiroler Speck” apzīmētos produktus pēcāk sagriež gabalos izmantošanai mājsaimniecībās vai atbrīvo no ādas, sagatavo un sagriež šķēlēs, vai arī sagatavo tūlītējai izmantošanai ēdienu gatavošanā, un visos gadījumos iepako vakuumā vai aizsargatmosfērā (galīgajā iepakojumā).
            Produktu “Tiroler Speck” (AĢIN) iepakotu nesagrieztā veidā var pārdot pārtikas mazumtirdzniecības vai sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumiem, ja šo speķi pēcāk sagriež pircēja klātbūtnē un ja nesagrieztu šādi pārdotu produktu “Tiroler Speck” (AĢIN) daļa nepārsniedz 10 % no attiecīgās dienas partijas, un ja atlikušās partijas daļas pārbaudē, kas tiek veikta griešanas (gabalos, šķēlēs, kubiņos utt.) procesā, netiek konstatētas pazīmes, kuras liecinātu, ka partija ir ar defektiem un ka tādējādi arī speķis, kuru plānots pārdot nesagrieztā veidā, varētu būt ar defektiem.
            3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

            Uz katras pārdošanai gatavās iepakojuma vienības saimniecības numurs, partijas identifikators partijas numura vai datuma veidā, kā arī aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Tiroler Speck” ir jānorāda labi redzamā vietā ar skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem. Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Tiroler Speck” nedrīkst tulkot citās valodās.
            Apzīmējumam “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un/vai saīsinājumam “AĢIN” jābūt atveidotam tieši blakus aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādei “Tiroler Speck”, un to var norādīt arī kopīgā saziņas valodā, kas nav vācu valoda, – vācu valodas versijas vietā vai papildus tai.
            Apzīmējumus produkta aprakstīšanai, ieskaitot izmantoto gaļas gabalu (“bekons”, “muguras speķis”, “vēdergabala speķis” vai “pagatavots no šķiņķa”, “pagatavots no muguras gabala”, “pagatavots no vēdergabala”), var lietot arī tās valsts kopīgajā saziņas valodā, kurā produktu tirgo. Taču šie apzīmējumi ir skaidri jānodala no aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Tiroler Speck”. To var panākt, apzīmējumus norādot atsevišķās rindās, taču ievērojot pietiekamu atstatumu starp tām. Tomēr attiecībā uz “tehnisku marķējumu” var būt tā, ka vietas trūkuma dēļ abu veidu apzīmējumus norādīt katru savā rindā nav iespējams.
            Produkta aprakstošos apzīmējumus nedrīkst papildināt ar atsaucēm uz Tiroles reģionu kā izcelsmes vietu.
            Ražotāja reģionu, kas ietilpst noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, drīkst norādīt, taču atdalīti no aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Tiroler Speck” un apzīmējuma “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, un/vai saīsinājuma “AĢIN”.
            Var norādīt arī vārdus, uzvārdus, uzņēmumu nosaukumus un privātus marķējumus, ja vien tā rezultātā noformējums nav maldinošs.
            4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

            Tiroles federālā zeme.
            5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

            Kalnainajā Tirolē, kurai raksturīgas zemnieku saimniecības, speķa ražošana paaudžu paaudzēs ir attīstījusies un pilnveidojusies kā svaigas gaļas saglabāšanas veids. Zināšanas par speķa “Tiroler Speck” īpašo garšvielu recepti un tradicionālo ražošanas metodi katra zemnieku paaudze nodeva tālāk saviem pēcnācējiem. No šīs individuāli nodotās tradīcijas ir izveidojies vispārpieņemts priekšstats par to, kā mūsdienās jānotiek speķa “Tiroler Speck” komerciālajai ražošanai. Ražošanas procesa obligātie komponenti – žāvēšana tīrajā Tiroles kalnu gaisā, saudzējoša kūpināšana, kurā izmanto īpašus garšvielu maisījumus, un dižskābarža vai oša malkas izmantošana dūmu ieguvei – veido īpašu, reģionam raksturīgu procesu, kas piešķir speķim “Tiroler Speck” tā raksturīgo tumši brūno izskatu. Gabaliem, izņemot kakla daļas speķi (Schopfspeck), uz griezuma virsmas ir redzams balts tauku slānītis, gabali ir tumšsarkanā gaļas krāsā, kas gaļas gabala malā ir vēl tumšāka. Produktam raksturīgās īpašības ir tā aromātiski pikantā smarža, kurā uz cūkgaļas smaržas fona ir skaidri jūtama nogatavinātas gaļas smarža un viegli pikants aromāts ar pietiekami jūtamu dūmu un sāls noti. Reģionāli šajā kopainā parasti ir vērojamas organoleptisko īpašību atšķirības vai nianses, kas atkarīgas no kultūras īpatnībām, kuras sakņojas attiecīgajos noteiktā ģeogrāfiskā apgabala reģionos un ielejās. Tādējādi dažos produkta raksturojuma aspektos, piemēram, aromāta profilā vai kūpināšanā izmantotās malkas aromātā, izpaužas reģionālas īpatnības, kas neietekmē un nemaina ar AĢIN “Tiroler Speck” apzīmētā produkta kopējo identitāti.
            Ģeogrāfiskajā apgabalā attīstījušās tradicionālās ražošanas metodes pamatā ir gadsimtu gaitā tālāknodotā ražotāju kompetence.
            Tiroles speķa meistaru zināšanas un amatniecības tradīcija garantē produkta kvalitāti un nodrošina tās saglabāšanu. Gadsimtu gaitā uzkrātā Tiroles speķa meistaru praktiskā pieredze saistībā ar izejvielu un klimatisko apstākļu ietekmi uz produkta kvalitāti (tostarp zināšanām par traucējošiem faktoriem, noviržu cēloņiem, nemitīgi mainīgajām izejvielu īpašībām un vides faktoriem, kā arī ražošanas parametru mijiedarbību) ir izšķirošais faktors, kas ļauj panākt augstam standartam atbilstošu gatavā produkta kvalitāti. Tāpēc gaisžāvēšanas procesa ilgumu Tiroles speķa meistars aprēķina, ņemot vērā faktiskos reģionā valdošos klimatiskos apstākļus un gaļas gabala lielumu. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu rūpīgu žāvēšanu un nevainojamas kvalitātes produktu ar visām tam raksturīgajām īpašībām (tumši brūnu ārieni, vidēji stingru līdz stingru struktūru, kadiķogu aromātu ar pietiekami jūtamu sāls noti un dūmu smaržu).
            Ražošanas procesu pārrauga Tiroles speķa meistars, kurš pastāvīgi pilnveidojas speciālās apmācībās, pasargā produktu no kaitīgas iedarbības un nepieļauj kvalitātes pazemināšanos.

               Atsauce uz specifikācijas publikāciju

            (šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)
            https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/tirolerspeck/