title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/59 (2019. gada 14. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam

text:
                  15.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 12/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/59
         (2019. gada 14. janvāris),
         ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA
         1.1.   Spēkā esošie pasākumi

                     (1)

                     Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome 2012. gada novembrī ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1039/2012 (2) (“galīgā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu alumīnija radiatoru importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”).

                     (2)

                     Ar galīgo regulu tika noteikts antidempinga maksājums, kura likmes bija 12,6 % līdz 56,2 % robežās attiecībā uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importu, 21,2 % – uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, un 61,4 % – visiem pārējiem uzņēmumiem ĶTR.

               1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

                     (3)

                     Komisija 2017. gada 15. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3).

                     (4)

                     Starptautiskā Alumīnija radiatoru ražotāju asociācija, konsorcija sabiedrība ar ierobežotu atbildību (AIRAL S.c.r.l.) (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā alumīnija radiatoru ražošanas apjoma Eiropas Savienībā (“Savienība”), 2017. gada 30. jūnijā iesniedza pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

                     (5)

                     Pieprasījuma iesniedzējs pamatoja savu pieprasījumu, apgalvojot, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings varētu turpināties un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu atkārtoties.

                     (6)

                     Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija 2017. gada 9. novembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

               1.3.   Ieinteresētās personas

                     (7)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties visas ieinteresētās personas dalībai izmeklēšanā. Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju; zināmos Savienības ražotājus un to apvienības; zināmos alumīnija radiatoru importētājus Savienībā un zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR un aicināja tos sadarboties.

                     (8)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē tā paredzējusi izvēlēties Krieviju. Turklāt Komisija norādīja, ka, spriežot pēc tai pieejamās informācijas, citi ražotāji tirgus ekonomikas valstīs varētu būt Turcijā, Taivānā, Malaizijā, Irānā, Argentīnā un Ukrainā.

                     (9)

                     Par procedūras sākšanu Komisija informēja ražotājus Krievijā un aicināja tos piedalīties. Par izmeklēšanas sākšanu Komisija informēja arī Argentīnas, Bosnijas un Hercegovinas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Irānas, Japānas, Malaizijas, Krievijas, Šveices, Taivānas, ASV, Turcijas un Ukrainas iestādes un pieprasīja informāciju par alumīnija radiatoru ražošanu un pārdošanu un kontaktinformāciju par visiem attiecīgajiem ražotājiem minētajās valstīs.

                     (10)

                     Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Neviena ieinteresētā persona uzklausīšanu nepieprasīja.

               1.3.1.   Atlase

                     (11)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               1.3.1.1.   Savienības ražotāju atlase

                     (12)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi.

                     (13)

                     Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt.

                     (14)

                     Provizoriskajā izlasē bija četri Savienības ražotāji, kas veido aptuveni 80 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas.

               1.3.1.2.   Importētāju atlase

                     (15)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja importētājus un apvienības, kas tos pārstāv, informēt par sevi un sniegt konkrētu informāciju, lai lemtu par atlases nepieciešamību un vajadzības gadījumā to veiktu. Atsaucās divi importētāji. Ņemot vērā uzņēmumu mazo skaitu, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.

               1.3.1.3.   Ražotāju eksportētāju atlase

                     (16)

                     Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza ĶTR iestādēm norādīt citus ražotājus eksportētājus un/vai sazināties ar citiem ražotājiem eksportētājiem, ja tādi ir, kuriem varētu būt interese piedalīties izmeklēšanā.

                     (17)

                     Neviens ražotājs eksportētājs no ĶTR nesniedza paziņojuma par procedūras sākšanu I pielikumā prasīto informāciju, kas vajadzīga atlasei.

               1.3.2.   Lietotāji

                     (18)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja lietotājus un apvienības, kas tos pārstāv, un organizācijas, kuras pārstāv patērētājus, informēt par sevi un sadarboties. Neviens Savienības lietotājs vai apvienība nepieteicās.

               1.3.3.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

                     (19)

                     Komisija nosūtīja anketas visām turpmāk minētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.

                     (20)

                     Tas ietvēra četrus izlasē iekļautos Savienības ražotājus, pieprasījuma iesniedzēju, abus importētājus, kuri sadarbojās, un ražotājus Argentīnā, Irānā, Japānā, Malaizijā, Krievijā, Šveicē, Taivānā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Turcijā un Ukrainā.

                     (21)

                     Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena importētāja, pieprasījuma iesniedzēja un Ukrainas ražotāja.

                     (22)

                     Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un to, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm.

                     (23)

                     Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

                                 a)

                                 Savienības ražotāji:

                                             —

                                                Fondital, Brescia, Itālija,

                                             —

                                                Global Radiatori, Brescia, Itālija,

                                             —

                                                Radiatori 2000, Bergamo, Itālija,

                                             —

                                                Armatura, Kraków, Polija;

                                 b)

                                 importētāji Savienībā:

                                             —

                                                Hydroland, Kraków, Polija;

                                 c)

                                 ražotājs analogā valstī:

                                             —

                                                San Teh Raj, Odessa, Ukraina.

               1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

                     (24)

                     Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

                     (25)

                     Tādu tendenču pārbaude, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, attiecās uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

               2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
         2.1.   Attiecīgais ražojums

                     (26)

                     Ražojums, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšana, ir tas pats ražojums kā sākotnējā izmeklēšanā definētais, proti, tādi alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091) un kuru izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”).

               2.2.   Līdzīgais ražojums

                     (27)

                     Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

                                 —

                                 attiecīgajam ražojumam,

                                 —

                                 Ukrainā (analogā valsts) ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam,

                                 —

                                 Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

                     (28)

                     Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
         3.1.   Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība

                     (29)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik tiek veikts dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties pēc ĶTR izcelsmes importam piemēroto pasākumu iespējamās izbeigšanas.

               3.1.1.   Analogā valsts

                     (30)

                     Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Šajā nolūkā bija jāizvēlas viena trešā valsts ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).

                     (31)

                     Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno par analogo valsti izvēlēties Krieviju, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

                     (32)

                     Komisija aicināja 60 līdzīgā ražojuma ražotājus Argentīnā, Irānā, Japānā, Malaizijā, Krievijā, Šveicē, Taivānā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Turcijā un Ukrainā sniegt informāciju.

                     (33)

                     Komisija saņēma tikai vienu atbildi, proti, no viena ražotāja Ukrainā (San Teh Raj).

                     (34)

                     Tā kā neviena cita atbilde netika saņemta un Ukrainas tirgus šim nolūkam tiek uzskatīts par piemērotu reprezentatīvu tirgu, pamatojoties uz tā lielumu, tika nolemts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu Ukraina ir piemērota analogā valsts.

               3.1.2.   Normālā vērtība

                     (35)

                     Informāciju, kura tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, izmantoja, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam noteiktu normālo vērtību ĶTR.

                     (36)

                     Komisija vispirms pārbaudīja, vai analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopējā pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi analogās valsts ražotāja kopējais pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs.

                     (37)

                     Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no pieprasījuma iesniedzēja, nav skaidra pamata noteikt ražojuma veidu, pamatojoties uz pieciem Taric kodiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Visu piecu Taric kodu ražojuma apraksts ir identisks, proti, “alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos”. Taric līmenī vairs netiek veikta sīkāka diferenciācija. Piecu Taric kodu atšķirību iemesls ir citi kritēriji, piemēram, galapatēriņš un ražošanas metode. Piemēram, ja radiators ir paredzēts sadzīves vajadzībām, uz to attiecas tarifa pozīcija 7615. Ja to pašu radiatoru izmanto komerciālā vai rūpniecības ēkā, uz to attiecas tarifa pozīcija 7616. Muitas klasifikācija neattiecas uz tādiem veiktspējas kritērijiem kā elementa izejas jauda, izmēri un svars.

                     (38)

                     Pamatojoties uz to, Komisija nolēma, ka jānosaka viena vidējā svērtā normālā vērtība.

                     (39)

                     Tāpēc Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veiktā rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

                     (40)

                     Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

                                 a)

                                 pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no kopējā pārdošanas apjoma; un

                                 b)

                                 vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

                     (41)

                     Izvērtējot iekšzemes pārdošanu, tika konstatēts, ka vairāk nekā 80 % no visa iekšzemes pārdošanas apjoma bija rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Normālā vērtība tādējādi tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

               3.1.3.   Eksporta cena

                     (42)

                     Komisija nesaņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Nesadarbošanās dēļ Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu informēja ražotājus eksportētājus un iestādes ĶTR, ka tad, ja ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis nav pietiekams, Komisija var izdarīt konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Turklāt Komisija uzsvēra, ka konstatējumi, kuru pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajām personām var būt mazāk labvēlīgi. Atbilde netika saņemta. Tādējādi Komisija noteica eksporta cenu, pamatojoties uz Eurostat importa statistiku (“Comext”).

                     (43)

                     Kā norādīts 37. apsvērumā, nav skaidra pamata, lai noteiktu, kuri ražojuma veidi ir klasificēti ar pieciem Taric kodiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Tāpēc visiem no ĶTR importētajiem alumīnija radiatoriem tika noteikta viena vidējā svērtā eksporta cena.

               3.1.4.   Salīdzinājums

                     (44)

                     Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

                     (45)

                     Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika veikta augšupēja normālās vērtības korekcija 4–6 % apmērā, ņemot vērā neatmaksājamās PVN izmaksas, un eksporta cenas lejupēja korekcija 4–6 % apmērā, ņemot vērā apdrošināšanas un kravas pārvadājumu izmaksas.

               3.1.5.   Dempinga starpība

                     (46)

                     Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību ar visa eksporta uz Savienību vidējo svērto cenu.

                     (47)

                     Ņemot to vērā, Komisija konstatēja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, pārsniedz 15 % līmeni.

               3.2.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

                     (48)

                     Papildus konstatējumam par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi elementi: neizmantotā jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums.

                     (49)

                     Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, dempinga turpināšanās iespējamības pārbaude, lai novērtētu importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā, pamatojās uz informāciju, kas bija Komisijas rīcībā, proti, pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un informāciju no citiem neatkarīgiem pieejamiem avotiem, piemēram, oficiālā importa statistika un informācija, kura izmeklēšanas laikā iegūta no ieinteresētajām personām. Pieprasījumā sniegtajā informācijā bija iekļauts Ķīnas darījumdarbības konsultantu veikts apsekojums un ziņojums ar nosaukumu “Jaudas pārpalikums Ķīnā” (5), ko publicējusi Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Ķīnā. Ieinteresētās personas neapstrīdēja informāciju, ko šajā sakarā iesniedza pieprasījuma iesniedzējs. Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas būtu pretrunā šai informācijai.

               3.2.1.   Neizmantotā jauda ĶTR

                     (50)

                     Apsekojumā tika analizēts Ķīnas neizmantotās jaudas apjoms attiecībā uz alumīnija radiatoriem saskaņā ar diviem scenārijiem. Atkarībā no tā, kurš no abiem scenārijiem tiek pieņemts, neizmantotā jauda ir 27,5 miljoni elementu vai 112,5 miljoni elementu. Neatkarīgi no tā, kurš scenārijs tiek pieņemts, neizmantotā jauda attiecībā uz alumīnija radiatoriem ir ievērojama, proti, aptuveni 94 % vai aptuveni 386 % no kopējā Savienības patēriņa (sk. 62. apsvērumu).

                     (51)

                     Ziņojumā, ko publicēja Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Ķīnā, tika analizēta Ķīnas alumīnija ražošanas nozares neizmantotā jauda kopumā. Saskaņā ar šo ziņojumu laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam neizmantotā jauda divkāršojās no gandrīz 5 miljoniem tonnu līdz gandrīz 10 miljoniem tonnu. Tāpēc ir skaidrs, ka Ķīnas alumīnija radiatoru ražotāji spētu iegūt papildu alumīnija daudzumu, ja tie palielinātu ražošanas apjomu.

                     (52)

                     Ne apsekojumā, ne izmeklēšanā nekonstatēja elementus, kas liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu, kas Ķīnā varētu notikt tuvā nākotnē. Tas pats attiecas uz Ķīnas eksportu uz citām trešām valstīm – nav pieejama informācija, kas liecinātu par ievērojama pieprasījuma pēc alumīnija radiatoriem kāpumu pasaulē.

                     (53)

                     Tādēļ, tā kā nebija citas informācijas, tiek uzskatīts, ka ne iekšzemes pieprasījums, ne pieprasījums pasaulē nespēs absorbēt ievērojamo neizmantoto jaudu ĶTR.

               3.2.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

                     (54)

                     Lai noteiktu iespējamās importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija apsvēra Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā.

                     (55)

                     Komisija astoņu ciparu līmenī analizēja eksporta datus no ĶTR uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr šādas eksporta cenas netika uzskatītas par tādām, kuras precīzi atspoguļo alumīnija radiatoru cenas, jo minētā līmeņa klasifikācijas papildus attiecīgajam ražojumam ietvēra plašu ražojumu klāstu, kas ievērojami (vismaz 100 reizes) pārsniedza alumīnija radiatoru importa apjomu. Tāpēc Ķīnas eksporta statistika nesniedz pārliecinošus pierādījumus par Ķīnas eksporta cenām citos tirgos.

                     (56)

                     Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tāpēc nebija pārliecinošu datu par cenām uz trešām valstīm, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu Komisija savus konstatējumus balstīja uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju.

                     (57)

                     Ņemot vērā ievērojamo Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantoto jaudu un atsevišķu esošo tirgu piesātinājumu, antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, vērstu savu ievērojamo neizmantoto jaudu uz Savienības tirgu. Turklāt arī ziņojumā “Ķīnas jaudas pārpalikums” uzsvērts, ka Ķīnas valdības politika veicina eksportu, nodrošinot finansiālu atbalstu un nodokļa atvieglojumus un šādi palielinot eksporta tirgu, piemēram, Savienības tirgus, pievilcīgumu.

                     (58)

                     Ievērojamie eksporta apjomi no ĶTR un tās tirgus daļas sākotnējā izmeklēšanas periodā un alumīnija radiatoru pastāvīgais eksports no ĶTR uz Savienības tirgu mazākos, bet vēl aizvien ievērojamos apjomos, ļauj Komisijai secināt, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs alumīnija radiatoru ražotājiem ĶTR. Turklāt Ķīnas eksporta cenas joprojām bija dempinga cenas (sk. 47. apsvērumu) un ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām (sk. 76. apsvērumu). Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu ĶTR un Ķīnas cenu zemo līmeni, pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā imports ievērojami palielināsies.

               3.2.3.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

                     (59)

                     Pamatojoties uz iepriekš minēto, jo īpaši ņemot vērā dempinga starpību, kas noteikta PIP, ievērojamo neizmantoto jaudu, kura pieejama ĶTR, un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija prognozē, ka, visticamāk, dempings turpināsies, ja pasākumi tiks atcelti, un Savienības tirgū ievērojamos daudzumos ienāks eksports par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ir dempinga turpināšanās iespējamība, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi.

               4.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
         4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

                     (60)

                     Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja seši ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

               4.2.   Ievadpiezīmes

                     (61)

                     Kaitējums tika novērtēts, pamatojoties uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu, ražošanas jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un pieaugumu visas Savienības ražošanas nozares līmenī, un uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz cenām, rentabilitāti, naudas plūsmu, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, krājumiem, ienākumiem no ieguldījuma un algām izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.

               4.3.   Savienības patēriņš

                     (62)

                     Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot:

                                 a)

                                 četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudīto pārdošanas apjomu Savienībā;

                                 b)

                                 Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, pārdošanas apjomu Savienībā, kas iegūts no pārskatīšanas pieprasījuma un AIRAL sniegtajiem datiem; un

                                 c)

                                 importu saskaņā ar Eurostat datiem.

                     (63)

                     Alumīnija radiatoru patēriņš Savienībā mainījās šādi.

                        1. tabula

                        Patēriņš Savienībā

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Kopējais patēriņš Savienībā (elementi)

                                 24 042 569

                                 25 768 567

                                 27 283 660

                                 27 960 430

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    107

                                    113

                                    116

                                    Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (64)

                     Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinājās par 16 %. Analizējot datus par atsevišķiem gadiem, redzams, ka laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam šis pakāpeniskais pieaugums ir straujāks, bet no 2016. gada līdz PIP beigām tas izlīdzinās.

               4.4.   ĶTR izcelsmes imports

         4.4.1.   ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

                     (65)

                     Komisija noteica ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importa apjomu uz Savienību, pamatojoties uz Eurostat datiem un importa tirgus daļām, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kā parādīts 1. tabulā.

                     (66)

                     ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importa apjoms uz Savienību mainījās šādi.

                        2. tabula

                        Importa apjoms un tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ĶTR izcelsmes importa apjoms (elementi)

                                 1 652 979

                                 456 581

                                 983 268

                                 746 354

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    28

                                    59

                                    45

                                 ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa (%)

                                 7

                                 2

                                 4

                                 3

                                    Avots: Eurostat.

                     (67)

                     Imports no ĶTR sasniedza maksimumu 2014. gadā, strauji samazinājās 2015. gadā un pēc tam 2016. gadā palielinājās un PIP laikā atkal samazinājās. Ņemot vērā Savienības patēriņa pieaugumu tajā pašā laikā, ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa samazinājās no 7 % maksimuma līdz 3 % zemākajam punktam PIP beigās.

                     (68)

                     Tomēr kaitējuma analīzes vajadzībām ir svarīgi atzīmēt, ka imports no ĶTR (ar nomaksātiem nodokļiem) turpināja ienākt Savienībā visā attiecīgajā periodā.

               4.4.2.   ĶTR izcelsmes importa cenas

                     (69)

                     Komisija izmantoja ĶTR izcelsmes importa cenas saskaņā ar Eurostat informāciju.

                     (70)

                     ĶTR izcelsmes importa uz Savienību vidējās cenas mainījās šādi.

                        3. tabula

                        ĶTR izcelsmes importa cenas

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 ĶTR izcelsmes importa cenas
                                 (EUR par elementu)

                                 2,47

                                 3,29

                                 3,28

                                 3,37

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    133

                                    133

                                    136

                                    Avots: Eurostat.

                     (71)

                     ĶTR izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 36 %, un vislielākais kāpums novērojams 2014.–2015. gadā.

                     (72)

                     Lai gan ĶTR izcelsmes importa vienības cena attiecīgajā periodā palielinājās, vidējā ĶTR izcelsmes importa cena par vienu vienību bija ievērojami zemāka nekā vidējā pārdošanas cena un vidējās ražošanas izmaksas par vienu Savienības ražošanas nozares saražotu vienību, kā norādīts 7. tabulā. Tas izraisīja spēcīgu cenu spiedienu uz Savienības pārdošanas cenām.

               4.4.3.   Cenu starpība

                     (73)

                     Cenu starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

                                 a)

                                 vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī); un

                                 b)

                                    Eurostat datus par ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importu CIF līmenī, kas koriģēti līdz cenai pēc izkraušanas, ieskaitot antidempinga maksājuma summu.

                     (74)

                     Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

                     (75)

                     Salīdzinājums parādīja, ka ĶTR izcelsmes importa vidējā cenu starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū bija 19,3 %.

               4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

         4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

                     (76)

                     Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

                     (77)

                     Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

                     (78)

                     Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

                     (79)

                     Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas iekļauti pārskatīšanas pieprasījumā, AIRAL iesniegtajiem datiem un izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem.

                     (80)

                     Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem.

                     (81)

                     Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

                     (82)

                     Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, pieaugums, nodarbinātība un ražīgums.

                     (83)

                     Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

               4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

         4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                     (84)

                     Kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                        4. tabula

                        Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Ražošanas apjoms (elementi)

                                 46 693 417

                                 42 280 155

                                 41 857 954

                                 41 449 917

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    91

                                    90

                                    89

                                 Ražošanas jauda (elementi)

                                 93 110 159

                                 93 279 192

                                 84 940 419

                                 82 263 333

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    100

                                    91

                                    88

                                 Jaudas izmantojums (%)

                                 50

                                 45

                                 49

                                 50

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    90

                                    98

                                    100

                                    Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (85)

                     Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 11 %. Analizējot datus par atsevišķiem gadiem, redzams, ka tas vispirms samazinājās par 9 % 2015. gadā un pēc tam no 2015. gada līdz PIP beigām saglabājās diezgan stabils.

                     (86)

                     Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, liecinot par to, ka Savienības ražošanas nozare spēja samazināt ražošanas jaudu, lai reaģētu uz ražošanas apjoma kritumu periodā.

                     (87)

                     Visā attiecīgajā periodā saglabājās zems jaudas izmantojums, bet pēc krituma 2015. gadā tas līdz PIP beigām atgriezās 2014. gada līmenī.

               4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                     (88)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                        5. tabula

                        Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Pārdošanas apjoms Savienībā (elementi)

                                 21 445 218

                                 25 083 295

                                 25 938 789

                                 26 681 081

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    117

                                    121

                                    124

                                 Tirgus daļa (%)

                                 89

                                 97

                                 95

                                 95

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    109

                                    107

                                    107

                                    Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (89)

                     Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par aptuveni 24 % vai pārsniedza patēriņa pieaugumu Savienības tirgū tajā pašā laikā.

                     (90)

                     Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 89 % līdz 95 % pēc Savienības patēriņa pieauguma un importa apjoma samazināšanās pēc 2014. gada.

               4.5.2.3.   Pieaugums

                     (91)

                     Savienības patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 24 %, kas palielināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, vienlaikus atstājot iespēju, ka tirgū joprojām var ienākt imports no ĶTR un citurienes.

               4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

                     (92)

                     Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                        6. tabula

                        Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Nodarbināto skaits

                                 1 387

                                 1 306

                                 1 313

                                 1 323

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    94

                                    95

                                    95

                                 Ražīgums (elementi uz darbināto)

                                 34 676

                                 32 365

                                 31 869

                                 31 379

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    93

                                    92

                                    90

                                    Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (93)

                     Ražošanas apjoma samazināšanās dēļ arī nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %.

                     (94)

                     Tomēr, ņemot vērā ražošanas apjoma samazināšanos tajā pašā periodā, Savienības ražošanas nozares ražīgums periodā samazinājās atbilstoši ražošanas apjoma samazinājumam.

               4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

         4.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

                     (95)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                        7. tabula

                        Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR par elementu)

                                 5,7

                                 5,7

                                 5,7

                                 5,7

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Vienības ražošanas izmaksas (EUR par elementu)

                                 5,2

                                 5,5

                                 5,4

                                 5,2

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    106

                                    103

                                    101

                                    Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (96)

                     Attiecīgajā periodā saglabājās stabila Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā, proti, 5,7 EUR par vienu elementu.

                     (97)

                     Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 1 %, 2015. gadā tās palielinājās par 6 %, bet laikposmā no 2015. gada līdz PIP beigām samazinājās par 5 %.

               4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

                     (98)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                        8. tabula

                        Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR uz nodarbināto)

                                 32 242

                                 32 604

                                 32 880

                                 32 086

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    101

                                    102

                                    100

                                    Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (99)

                     Savienības ražošanas nozarē vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās.

               4.5.3.3.   Krājumi

                     (100)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apmērs attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                        9. tabula

                        Krājumi

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 Krājumi perioda beigās (elementi)

                                 4 379 462

                                 3 735 054

                                 4 234 495

                                 3 613 428

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    85

                                    97

                                    83

                                 Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

                                 12,6

                                 12,2

                                 14,2

                                 12,1

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    98

                                    113

                                    96

                                    Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (101)

                     Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Attiecīgajā periodā krājumu līmenis veidoja 12–14 % no tās ražošanas apjoma.

               4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

                     (102)

                     Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

                     (103)

                     Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

                        10. tabula

                        Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PIP

                                 ES pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

                                 5,4

                                 3,1

                                 4,4

                                 6,8

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    58

                                    81

                                    125

                                 Naudas plūsma (miljoni EUR)

                                 10

                                 14

                                 12

                                 24

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    140

                                    120

                                    240

                                 Ieguldījumi (miljoni EUR)

                                 14

                                 16

                                 25

                                 8

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    114

                                    179

                                    57

                                 Ienākums no ieguldījumiem (%)

                                 49

                                 5

                                 12

                                 32

                                    Indekss (2014. gads = 100)

                                    100

                                    11

                                    24

                                    65

                                    Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

                     (104)

                     Savienības ražošanas nozares rentabilitāte no 2014. gada līdz 2016. gadam samazinājās, bet pēc tam PIP laikā atjaunojās.

                     (105)

                     Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma no 2014. gada līdz PIP beigām palielinājās par 143 %.

                     (106)

                     Attiecīgajā periodā ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojumā, ko veica Savienības ražošanas nozare, ražošanas samazinājuma dēļ saruka par 43 %.

                     (107)

                     Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Savienības ražošanas nozares ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās no 49 % līdz 32 % (bez konsekventas tendences salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu).

               4.5.4.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

                     (108)

                     Izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā mainījās pozitīvi un ekonomikas un finanšu stāvoklis Savienības ražošanas nozarē uzlabojās.

                     (109)

                     Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu tirgus daļu ar spēkā esošajiem pasākumiem un spēja atjaunot naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem.

                     (110)

                     Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā palielinājās un bija tikai 0,6 % zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktās mērķa peļņas. Jānorāda, ka mērķa peļņa tika noteikta gadā, kad Ķīnas tirgus daļa bija 13 %, un tagad tā ir 3 %.

                     (111)

                     Tomēr Savienības ražošanas nozare samazināja ražošanas apjomu, nodarbinātību un ieguldījumus un turpināja darboties ar zemu jaudas izmantojumu.

                     (112)

                     Neraugoties uz šo tendenci, Komisija secināja, ka, ņemot vērā kaitējuma faktoru vispārējo novērtējumu, Savienības ražošanas nozare lielā mērā ir uzlabojusi savu finansiālo stāvokli un lielākoties ir atguvusies no būtiskā kaitējuma, ko Komisija apstiprināja sākotnējā izmeklēšanā.

               4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

                     (113)

                     Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pasākumu pret ĶTR atcelšanas gadījumā Ķīnas izcelsmes importa izraisītais būtiskais kaitējums atkārtotos. Izmeklēšana parādīja, ka ĶTR izcelsmes imports PIP laikā tika veikts dempinga cenu līmenī (sk. 46. apsvērumu) un ka pasākumu atcelšanas gadījumā ir dempinga turpināšanās iespējamība (sk. 60. apsvērumu).

                     (114)

                     Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, Komisija analizēja i) neizmantoto jaudu ĶTR, ii) Savienības tirgus pievilcīgumu un iii) Ķīnas importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli pasākumu atcelšanas gadījumā.

               Neizmantotā jauda ĶTR

                     (115)

                     Kā skaidrots iepriekš 52. līdz 57. apsvērumā, Savienība joprojām ir pievilcīgs tirgus ĶTR, un ir pieejama neizmantota jauda, kas lielā mērā pārsniedz kopējo Savienības patēriņu PIP laikā. Turklāt, kā minēts 52. apsvērumā, tika konstatēts, ka nav elementu, kas tuvākajā nākotnē liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu ĶTR vai kādas citas trešās valsts tirgū. Tāpēc Komisija secināja, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnā vai citos trešo valstu tirgos nevarētu absorbēt pieejamo neizmantoto jaudu, kas, visticamāk, tiks izmantota, lai veiktu piegādes Savienības tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti.

               Savienības tirgus pievilcīgums

                     (116)

                     Ņemot vērā ĶTR importa apjomu uz Savienību visā attiecīgajā periodā, lai gan spēkā bija pasākumi, Savienības tirgus tiek uzskatīts par pievilcīgu Ķīnas importam. Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanas periodā (2010.–2011. gads) bija 24 %, kas norāda uz iespējamo importa apjomu no ĶTR, ja pasākumi tiktu atcelti.

                     (117)

                     PIP laikā ĶTR izcelsmes importa cenas bez antidempinga maksājuma būtu par 28,3 % zemākas nekā Savienības pārdošanas cenas. Tas liecina par to, kāds varētu būt iespējamais ĶTR izcelsmes importa cenu līmenis, ja pasākumi tiktu atcelti. Pamatojoties uz to, ir iespējams, ka cenu spiediens Savienības tirgū palielinātos, ja pasākumi tiktu atcelti, un tādējādi Savienības ražošanas nozarei atkal tiktu nodarīts būtisks kaitējums.

                     (118)

                     Pamatojoties uz to, pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, palielinātu klātbūtni Savienības tirgū gan importa apjomu, gan tirgus daļas ziņā un par dempinga cenām, kas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

               Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

                     (119)

                     Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozare nespētu saglabāt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu, salīdzinot ar importu par zemām cenām no Ķīnas. Ja pasākumi tiks atcelti, ir ļoti iespējams, ka Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa strauji palielināsies. Pārdošanas apjoma zaudēšanas rezultātā jaudas izmantojuma rādītājs samazināsies vēl vairāk un vidējās ražošanas izmaksas pieaugs. Tas izraisītu Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un jo īpaši rentabilitātes samazināšanos.

                     (120)

                     Pasākumu izbeigšanās, visticamāk, negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, īpaši attiecībā uz nodarbinātību. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare jau samazināja ar ražojumiem saistīto nodarbinātību. Pasākumu izbeigšanās varētu izraisīt veselu ražošanas vienību slēgšanu.

                     (121)

                     Tāpēc var secināt, ka pastāv liela iespējamība, ka spēkā esošo pasākumu izbeigšanās izraisītu kaitējuma atkārtošanos, ko radītu Ķīnas izcelsmes imports, un ka Savienības ražošanas nozares jau esošais nestabilais stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos.

               Secinājums

                     (122)

                     Pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu būtisku Ķīnas importa par dempinga cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, pieaugumu. Komisija tādējādi secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv liela iespējamība, ka kaitējums atkārtotos.

               5.   SAVIENĪBAS INTERESES

                     (123)

                     Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā.

                     (124)

                     Komisija noteica Savienības intereses, ņemot vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

                     (125)

                     Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanos un kaitējuma turpināšanos pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.

               5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

                     (126)

                     Spēkā esošie pasākumi ir ļāvuši Savienības ražošanas nozarei sākt atgūties no iepriekšējā dempinga, bet tā joprojām nav spējusi palielināt jaudas izmantojumu un sasniegt mērķa peļņas normu.

                     (127)

                     Vienlaikus Komisija arī secina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu pasliktināties, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti.

                     (128)

                     Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu turpināšana pret ĶTR nodrošinātu ieguvumus Savienības ražošanas nozarei.

               5.2.   Importētāju intereses

                     (129)

                     Komisija nosūtīja anketas abiem importētājiem, kas sadarbojās. Kā minēts iepriekš, viens importētājs atbildēja uz anketas jautājumiem un tika pārbaudīts. Neviens cits importētājs nepieteicās.

                     (130)

                     Pēc maksājumu ieviešanas importētājs, kas sadarbojās, spēja citur atrast konkurētspējīgu līdzīgā ražojuma avotu. Lai gan šie radiatori ir nedaudz dārgāki, tie tiek ražoti tuvāk Savienības tirgum un tādējādi ir vieglāk pieejami. Tas samazina importētāja krājumu uzglabāšanas izmaksas un pasūtījumu izpildes laiku, ko savukārt augstu vērtē importētāja klienti.

                     (131)

                     Komisija secināja – nekas neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik liela negatīva ietekme uz importētājiem, kas pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

               5.3.   Lietotāju intereses

                     (132)

                     Kā minēts iepriekš, Savienības lietotāji pēc procedūras sākšanas nepieteicās un citādi šajā izmeklēšanā nesadarbojās.

                     (133)

                     Alumīnija radiatori ir patēriņa preces, ko izgatavo ar ekstrūzijas vai spiedliešanas metodi. Radiatoru lietotāji ir izplatītāji un lielas mazumtirdzniecības organizācijas, kas savukārt pārdod tos tālāk nolūkā uzstādīt.

                     (134)

                     Šiem lietotājiem ir iespēja novirzīt visu vai gandrīz visu cenu palielinājumu, kas rastos maksājumu rezultātā, uz galalietotājiem, paturot prātā, ka šādu pasākumu ietekme uz galalietotājiem nav nozīmīga.

                     (135)

                     Pašreizējā pārskatīšanā šie konstatējumi tika apstiprināti, jo izmeklēšanā netika atklātas nekādas norādes, kas liktu apšaubīt šo sākotnējo konstatējumu attiecībā uz laikposmu, kopš esošie pasākumi ir spēkā.

                     (136)

                     Turklāt, neraugoties uz to, ka pasākumi ir spēkā kopš 2012. gada, lietotāji Savienībā joprojām saņēma piegādes no ĶTR un citurienes. Lietotāji pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās.

                     (137)

                     Uz šā pamata un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajiem secinājumiem Komisija secināja, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem.

               5.4.   Secinājums par Savienības interesēm

                     (138)

                     Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarināšana nav Savienības interesēs.

               6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

                     (139)

                     Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Tām tika dots laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varēja iesniegt piezīmes un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Netika saņemtas nekādas piezīmes vai informācija, vai uzklausīšanas pieprasījumi.

                     (140)

                     No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka būtu jāsaglabā ar galīgo regulu, kura grozīta ar grozījumu regulu, noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam.

                     (141)

                     Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.

                     (142)

                     Visi lūgumi piemērot individuālas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

                     (143)

                     Komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nesniedza atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants

               1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādiem alumīnija radiatoriem un elementiem vai sekcijām, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

               2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tālāk minēto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.

                           Uzņēmums

                           Maksājums (%)

                              Taric papildu kods

                              Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd

                           12,6

                           B272

                              Metal Group Co. Ltd

                           56,2

                           B273

                              Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd

                           14,9

                           B279

                              Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd

                           14,9

                           B280

                           I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

                           21,2

                           Visi pārējie uzņēmumi

                           61,4

                           B999

               3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu komercrēķinu, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

               4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

            2. pants
            Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka:

                        a)

                        no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam tas nav eksportējis uz Savienību 1. punktā minēto ražojumu;

                        b)

                        tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi;

                        c)

                        tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību attiecīgo ražojumu ievērojamā apjomā,

                  Komisija var grozīt I pielikumu, pievienojot šo jauno ražotāju eksportētāju uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē sākotnējā izmeklēšanā, un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 21,2 % apmērā.

            3. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 14. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

            (2)  OV L 310, 9.11.2012., 1. lpp.

            (3)  OV C 48, 15.2.2017., 10. lpp.

            (4)  OV C 377, 9.11.2017., 11. lpp.

            (5)  Overcapacity in China – An Impediment to the Party's Reform Agenda, Roland Berger, Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Ķīnā, 2016. gads.

            (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

            I PIELIKUMS

                        Uzņēmuma nosaukums

                           Taric papildu kods

                           Jinyun Shengda Industry Co., Ltd

                        B274

                           Ningbo Ephraim Radiator Equipment Co., Ltd

                        B275

                           Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd

                        B276

                           Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd

                        B277

                           Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd

                        B278

                           Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd

                        B281

                           Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd

                        B282

                           Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd

                        B283

                           Zhejiang Botai Tools Co., Ltd

                        B284

                           Zhejiang East Industry Co., Ltd

                        B285

                           Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd

                        B286

                           Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd

                        B287

                           Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd

                        B288

                           Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd

                        B289

                           Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd

                        B290

                           Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd

                        B291

            II PIELIKUMS
            Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

                        1)

                        rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats;

                        2)

                        šāds paziņojums:

                                    “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) alumīnija radiatorus un radiatoru elementus vai sekcijas, kurus pārdod eksportam uz Eiropas Savienību un uz kuriem attiecas šis rēķins, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.

                                    Datums un paraksts”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/283 (2019. gada 18. februāris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi

text:
                  19.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 47/36

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/283
         (2019. gada 18. februāris),
         ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. februāra Regulu (EK) Nr. 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi (1) un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Padomes Lēmumu 2011/101/KĀDP (2) identificē fiziskas vai juridiskas personas, attiecībā uz kurām piemēro ierobežojumus, kā paredzēts minētā lēmuma 5. pantā.

                     (2)

                     Ar Regulu (EK) Nr. 314/2004 minēto lēmumu īsteno, ciktāl vajadzīga rīcība Savienības līmenī. Jo īpaši Regulas (EK) Nr. 314/2004 III pielikumā ir uzskaitītas personas un vienības, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

                     (3)

                     Padome 2019. gada 18. februārī nolēma grozīt ierakstu par vienu personu un svītrot divu Lēmuma 2011/101/KĀDP I pielikumā minēto personu vārdus, kurām būtu jāpiemēro ierobežojumi.

                     (4)

                     Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 314/2004 III pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 314/2004 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
            Briselē, 2019. gada 18. februārī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

            (1)  OV L 55, 24.2.2004., 1. lpp.

            (2)  Padomes 2011. gada 15. februāra Lēmums 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi (OV L 42, 16.2.2011., 6. lpp.).

            PIELIKUMS

                     “III PIELIKUMS

                        6. pantā minētais personu un vienību saraksts

                     I.   Personas

                                 Vārds (un iespējamie pieņemtie vārdi)

                                 Identifikācijas informācija

                                 Sarakstā iekļaušanas pamatojums

                                             1.

                                             Mugabe, Robert Gabriel

                                 Dzimis 1924. gada 21. februārī,
                                 pase: AD001095.

                                 Bijušais prezidents, atbildīgs par darbībām, kas būtiski apdraud demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu.

                                             2.

                                             Mugabe, Grace

                                 Dzimusi 1965. gada 23. jūlijā,
                                 pase: AD001159,
                                 ID 63-646650Q70.

                                 Kādreizējā ZANU-PF (Zimbabves Āfrikas Nacionālās savienības patriotiskā fronte) sieviešu līgas sekretāre, iesaistīta darbībās, kas būtiski apdraud demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu. 2002. gadā pārņēma Iron Mask Estate, iespējams, lai nelikumīgi gūtu lielu peļņu no dimantu ieguves.

                                             5.

                                             Chiwenga, Constantine

                                 Zimbabves aizsardzības spēku komandieris, ģenerālis (agrākais armijas komandieris, ģenerālleitnants), dzimis 1956. gada 25. augustā,
                                 pase: AD000263,
                                 ID 63-327568M80.

                                 Kopējās operatīvās vadības loceklis un piedalās represīvas valsts politikas veidošanā vai vadīšanā. Izmantoja armiju, lai atņemtu lauku saimniecības. 2008. gada vēlēšanu laikā bija galvenais ar prezidenta vēlēšanām saistītās vardarbības ierosinātājs.

                                             6.

                                             Shiri, Perence (a.k.a. Bigboy) Samson Chikerema

                                 Ģenerālleitnants (gaisa spēki), dzimis 1955. gada 1. novembrī, ID 29-098876M18.

                                 Vecākais militārais virsnieks un ZANU-PF kopīgās operatīvās vadības loceklis, piedalījies valsts represīvās politikas veidošanā vai vadīšanā. Iesaistīts politiski motivētā vardarbībā, tostarp 2008. gada vēlēšanu laikā Mashonaland West apgabalā, Chiadzwa.

                                             7.

                                             Sibanda, Phillip Valerio (a.k.a. Valentine)

                                 Zimbabves valsts armijas komandieris, ģenerālleitnants, dzimis 1956. gada 25. augustā vai 1954. gada 24. decembrī,
                                 ID 63-357671H26.

                                 Vecākā armijas amatpersona, saistīts ar valdību un piedalījies represīvas valsts politikas veidošanā vai vadījis to.

                           II.   Vienības

                                 Nosaukums

                                 Identifikācijas informācija

                                 Sarakstā iekļaušanas pamatojums

                                    Zimbabwe Defence Industries

                                    10th floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabwe

                                 Saistīta ar Aizsardzības ministriju un valdības ZANU-PF frakciju.

               ”


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) 2019/352 (2019. gada 4. marts), ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 208/2014 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā

text:
                  5.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 64/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/352
         (2019. gada 4. marts),
         ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 208/2014 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 208/2014 (2014. gada 5. marts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2014. gada 5. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 208/2014.

                     (2)

                     Balstoties uz Padomes veiktu pārskatīšanu, ieraksts par vienu personu būtu jāsvītro un I pielikums būtu jāpapildina ar informāciju par tiesībām uz aizstāvību un tiesībām uz efektīvu aizsardzību tiesā.

                     (3)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 208/2014 I pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (ES) Nr. 208/2014 I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 4. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. ANTON

            (1)  OV L 66, 6.3.2014., 1. lpp.

            PIELIKUMS
            Regulas (ES) Nr. 208/2014 I pielikumu groza šādi:

                        1)

                        sadaļu “To personu, vienību un struktūru saraksts, kas minētas 2. pantā” groza šādi:

                                    a)

                                    virsrakstu aizstāj ar šādu:
                                    “A.

                                             To fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts, kas minētas 2. pantā”;

                                    b)

                                    no saraksta svītro ierakstu attiecībā uz šādu personu:

                                                5.

                                                   Andrii Petrovych Kliuiev;

                        2)

                        pievieno šādu sadaļu:
                        “B.
                              Tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā

                        Tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā saskaņā ar Ukrainas Kriminālprocesa kodeksu
                        Ukrainas Kriminālprocesa kodeksa (“Kriminālprocesa kodekss”) 42. pantā ir paredzēts, ka katrai persona, kura tiek turēta aizdomās vai ir apsūdzēta kriminālprocesā, ir tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā. Tajās ietilpst: tiesības tikt informētai par to, par kādu noziedzīgu nodarījumu persona tiek turēta aizdomās vai apsūdzēta; tiesības tikt informētai, skaidri un nekavējoties, par tās tiesībām saskaņā ar Kriminālprocesa kodeksu; tiesības pēc pirmā lūguma saņemt piekļuvi advokātam; tiesības pieprasīt procesuālas darbības; un tiesības apstrīdēt izmeklētāja, prokurora un izmeklēšanas tiesneša lēmumus, darbības un bezdarbību. Kriminālprocesa kodeksa 306. pantā ir noteikts, ka sūdzības par izmeklētāja vai prokurora lēmumiem, darbībām vai bezdarbību ir jāizskata vietējās tiesas izmeklēšanas tiesnesim sūdzības iesniedzēja vai viņa advokāta vai juridiskā pārstāvja klātbūtnē. Turklāt Kriminālprocesa kodeksa 309. pantā ir noteikts, kurus izmeklēšanas tiesnešu lēmumus var pārsūdzēt apelācijas kārtībā, un tas, ka citus lēmumus var apstrīdēt tiesā pirmstiesas procedūras laikā. Bez tam vairākas procesuālas izmeklēšanas darbības ir iespējamas tikai ar izmeklēšanas tiesneša vai tiesas lēmumu (piemēram, īpašuma arests saskaņā ar Kriminālprocesa kodeksa 164. pantu un aizturēšanas pasākumi saskaņā ar Kriminālprocesa kodeksa 176. pantu).
                        Katras sarakstā iekļautās personas tiesību uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā piemērošana
                        1.   Viktor Fedorovych Yanukovych
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Yanukovych kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina vairāki tiesas lēmumi saistībā ar īpašuma arestu un tiesas 2018. gada 1. novembra lēmums, ar ko piešķir atļauju aizdomās turēto aizturēt, izsaukt uz tiesu un nogādāt tiesā, kā arī izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 8. oktobra lēmums, ar ko noraida prokuratūras pieteikumu par īpašu pirmstiesas izmeklēšanu in absentia.
                        2.   Vitalli Yuriyovych Zakharchenko
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Zakharchenko kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 21. maija un 2018. gada 23. novembra lēmumi, ar kuriem atļauj aizturēt Zakharchenko kungu ar mērķi viņu nogādāt tiesā, lai viņš piedalītos sēdē par lūgumu piemērot drošības līdzekli, apcietinājumu.
                        3.   Viktor Pavlovych Pshonka
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Pshonka kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 12. marta un 2018. gada 13. augusta lēmumi, ar kuriem atļauj aizturēt Pshonka kungu ar mērķi viņu nogādāt tiesā, lai viņš piedalītos sēdē par lūgumu piemērot drošības līdzekli, apcietinājumu.
                        6.   Viktor Ivanovych Ratushniak
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Ratushniak kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 21. maija un 2018. gada 23. novembra lēmumi, ar kuriem atļauj aizturēt Ratushniak kungu ar mērķi viņu nogādāt tiesā, lai viņš piedalītos sēdē par lūgumu piemērot drošības līdzekli, apcietinājumu.
                        7.   Oleksandr Viktorovych Yanukovych
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Yanukovych kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 7. februāra lēmums, ar ko noraida prokuratūras pieteikumu par īpašu pirmstiesas izmeklēšanu in absentia, vairāki tiesas lēmumi saistībā ar īpašuma arestu un izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 27. jūnija lēmums atcelt prokuratūras lēmumu, ar ko tika noraidīts aizstāvības puses lūgums izbeigt izmeklēšanu.
                        9.   Artem Viktorovych Pshonka
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Pshonka kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 12. marta un 2018. gada 13. augusta lēmumi, ar kuriem atļauj aizturēt Pshonka kungu ar mērķi viņu nogādāt tiesā, lai viņš piedalītos sēdē par lūgumu piemērot drošības līdzekli, apcietinājumu.
                        11.   Mykola Yanovych Azarov
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Azarov kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 8. septembra lēmums sniegt atļauju veikt īpašu izmeklēšanu in absentia, kā arī izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 16. augusta lēmums, ar ko atļauj aizturēt Azarov kungu ar mērķi viņu nogādāt tiesā, lai viņš piedalītos sēdē par lūgumu piemērot drošības līdzekli, apcietinājumu, kā arī vairāki tiesas lēmumi saistībā ar īpašuma arestu.
                        12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Kurchenko kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 7. marta lēmums sniegt atļauju veikt īpašu izmeklēšanu in absentia.
                        13.   Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Tabachnyk kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 8. maija lēmumi, ar kuriem atļauj aizturēt Tabachnyk kungu ar mērķi viņu nogādāt tiesā, lai viņš piedalītos sēdē par lūgumu piemērot drošības līdzekli, apcietinājumu.
                        15.   Serhiy Hennadiyovych Arbuzov
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Arbuzov kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina vairāki tiesas lēmumi saistībā ar īpašuma arestu, kā arī ar īpašuma aresta atcelšanu.
                        17.   Oleksandr Viktorovych Klymenko
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Klymenko kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina izmeklēšanas tiesneša 2018. gada 5. oktobra lēmums sniegt atļauju veikt īpašu izmeklēšanu in absentia.
                        18.   Edward Stavytskyi
                        Padomes dosjē iekļautā informācija liecina, ka Stavytskyi kunga tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā tika ievērotas kriminālprocesā, uz kuru Padome pamatojās. To jo īpaši apliecina vairāki tiesas lēmumi saistībā ar īpašuma arestu, izmeklēšanas tiesneša 2017. gada 22. novembra lēmums sniegt atļauju veikt īpašu izmeklēšanu in absentia, prokurora 2018. gada 2. janvāra rīkojums izmeklētājam paziņot aizdomās turētajiem un viņu advokātiem par pirmstiesas izmeklēšanas pabeigšanu un tas, ka 2018. gada 8. maijā apsūdzība tika nodota Kijevas Sviatoshynskyi rajona tiesai izskatīšanai pēc būtības. Šī informācija arī liecina, ka nav bijis iepriekšēja derīga prokuratūras lēmuma nesākt kriminālizmeklēšanu un ka tāpēc ar attiecīgo kriminālprocesu netika pārkāpts ne bis in idem princips.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/353 (2019. gada 4. marts), ar ko 295. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

text:
                  5.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 64/5

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/353
         (2019. gada 4. marts),
         ar ko 295. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

                     (2)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2019. gada 28. februārī nolēma pievienot vienu ierakstu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 4. martā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

            (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

            PIELIKUMS
            Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļā “Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:

               “Hamza Usama Muhammad bin Laden. Dzimšanas datums: 9.5.1989. Dzimšanas vieta: Jeddah, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Cita informācija: a) Osamas Bin Ladena (miris) dēls; b) Aiman Muhammed Rabi al-Zawahiri viņu pasludinājis par Al-Qaida oficiālu locekli. Ir aicinājis Al-Qaida sekotājus veikt terora aktus. Tiek uzskatīts par visiespējamāko al-Zawahiri pēcteci. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 28.2.2019.”


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/549 (2019. gada 2. aprīlis), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cataluña”/“Catalunya” (ACVN)

text:
                  5.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 96/3

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/549
         (2019. gada 2. aprīlis),
         ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cataluña”/“Catalunya” (ACVN)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisija ir izskatījusi pieteikumu, kuru Spānija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu iesniegusi specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Cataluña”/“Catalunya”.

                     (2)

                     Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījuma apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

                     (3)

                     Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

                     (4)

                     Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina.

                     (5)

                     Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Cataluña”/“Catalunya” (ACVN).

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 2. aprīlī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Phil HOGAN

            (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

            (2)  OV C 437, 4.12.2018., 5. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/660 (2019. gada 24. aprīlis), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

text:
                  26.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 112/8

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/660
         (2019. gada 24. aprīlis),
         ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm, un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

                     (2)

                     Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

                     (3)

                     Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza.

                     (4)

                     Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 24. aprīlī

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

                  ģenerāldirektors

               Jerzy PLEWA

            (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

            (2)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

            (3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

            PIELIKUMS

                     “I PIELIKUMS

                                 KN kods

                                 Preču apraksts

                                 Reprezentatīvā cena
                                 (EUR/100 kg)

                                 Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
                                 (EUR/100 kg)

                                 Izcelsme (1)

                                 0207 12 90

                                 Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

                                 120,2

                                 0

                                 AR

                                 0207 14 10

                                 Bezkaula, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

                                 243,9

                                 17

                                 AR

                                 218,4

                                 25

                                 BR

                                 219,5

                                 24

                                 TH

                                 1602 32 11

                                 Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

                                 280,6

                                 2

                                 BR

               ”

               (1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/696 (2019. gada 3. maijs), ar ko 301. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

text:
                  3.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 116/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/696
         (2019. gada 3. maijs),
         ar ko 301. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

                     (2)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2019. gada 1. maijā nolēma pievienot vienu ierakstu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

                     (3)

                     Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

            1. pants
            Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

            2. pants
            Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
            Briselē, 2019. gada 3. maijā

                  Komisijas

                  un tās priekšsēdētāja vārdā –

                  Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

            (1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

            PIELIKUMS
            Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļai “Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:

               “Mohammed Masood Azhar Alvi (zemas kvalitātes alias a) Masud Azhar, b) Wali Adam Isah, c) Wali Adam Esah). Dzimšanas datums: a) 10.7.1968., b) 10.6.1968. Dzimšanas vieta: Bahawalpur, Punjab province, Pakistāna. Valstspiederība: Pakistānas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 1.5.2019.”