title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 2/2012 ( 2012. gada 4. janvāris ), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam

text:
               7.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 5/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 2/2012
   (2012. gada 4. janvāris),
   ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 1890/2005 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasēja pagaidu maksājumus, kas bija noteikti Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu (“NTSS”) importam. Vienlaikus tika izbeigta procedūra attiecībā uz Malaizijas un Filipīnu izcelsmes NTSS importu.

               (2)

               Pēc pārskatīšanas, kas tika uzsākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2009. gada 25. augustā ar Regulu (EK) Nr. 768/2009 (3) grozīja minētos pasākumus attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju Vjetnamā.

               (3)

               Regula, ar ko tika noteikts galīgais antidempinga maksājums dažu NTSS importam, kura izcelsme ir, inter alia, Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un Taivānā, – turpmāk “sākotnējā regula”. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika ieviesti sākotnējā regulā izklāstītie pasākumi pret attiecīgajām valstīm, turpmāk tekstā tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

         2.   Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums

               (4)

               Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4), tā 2010. gada 19. augustā saņēma pieprasījumu uzsākt šo pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (“EIFI”) (“pieprasījuma iesniedzējs”) piecu Savienības ražotāju vārdā – Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. un Ugivis S.A. –, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās NTSS produkcijas Savienībā.

               (5)

               Pieprasījums attiecās tikai uz antidempinga pasākumiem, kas bija noteikti ĶTR un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes importam. Tādēļ šī pārskatīšana neattiecas uz antidempinga pasākumiem, kas ar sākotnējo regulu bija noteikti Vjetnamas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes NTSS importam.

               (6)

               Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka attiecīgo valstu izcelsmes NTSS importam uzlikto pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

         3.   Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana

               (7)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2010. gada 19. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (5) informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (8)

               Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pārbaudītas laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (9)

               Komisija par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to asociācijas, kā arī attiecīgo valstu pārstāvjus.

               (10)

               Ieinteresētajām personām Komisija arī deva iespēju rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (11)

               Ņemot vērā acīmredzami lielo šajā izmeklēšanā iesaistīto attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kā arī Savienībā esošu nesaistītu importētāju un Savienības ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

               (12)

               Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza atbilstīgi pamatregulas 17. pantam 15 dienās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas pieteikties Komisijā un sniegt informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Pēc saņemtajām atbildēm tika nolemts pārbaudi izlases veidā piemērot Taivānas ražotājiem eksportētājiem, nesaistītajiem importētājiem Savienībā un Savienības ražotājiem. Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās.

               (13)

               Trīsdesmit seši Taivānas eksportētāji/eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Desmit no tiem nevarēja ņemt vērā, jo tie izrādījās tikai tirdzniecības uzņēmumi vai PIP laikā uz Savienību neeksportēja. Pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no Taivānas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem. Viens atlasītais uzņēmums vēlāk atsauca sadarbību. Trīs atlikušo atlasīto uzņēmumu eksporta īpatsvars Taivānas eksportā uz ES PIP laikā bija 41,6 %.

               (14)

               Par Savienībā esošajiem nesaistītajiem importētājiem jānorāda, ka no astoņiem uzņēmumiem, kuri sniedza pieprasīto informāciju, tika atlasīti trīs lielākie, kas aptver gandrīz 90 % no uzņēmumu, kuri sadarbojās, paziņotā importa apjoma. Pēc tam tikai viens importētājs sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

               (15)

               Divpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz informāciju, kas tika saņemta no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no sešiem Savienības ražotājiem. Viens atlasītais Savienības ražotājs vēlāk pārtrauca sadarbību. Atlikušie pieci atlasītie ražotāji veidoja 38 % no visu Savienības ražotāju pārdevumiem nesaistītiem klientiem ES PIP laikā.

               (16)

               Komisija nosūtīja anketas atlasītajām personām un visiem lietotājiem, kuri zināmi kā ieinteresētās personas. Kā paskaidrots iepriekš, atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Savienības ražotājiem, trim Taivānas ražotājiem eksportētājiem un viena importētāja. Neviens no lietotājiem, ar kuriem sazinājās, izmeklēšanas laikā nepieteicās un neinformēja par sevi.

               (17)

               Kā paskaidrots 13. un 15. apsvērumā, viens atlasītais Taivānas ražotājs eksportētājs un viens atlasītais Savienības ražotājs nolēma nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr abos gadījumos izlase no atlikušajiem uzņēmumiem joprojām tika uzskatīta par reprezentatīvu, ņemot vērā attiecīgos pārdevumu apjomus.

               (18)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās un no tā izrietošā kaitējuma iespējamība un lai noteiktu Savienības intereses. Pārbaudes vizītes tika veiktas šādu uzņēmumu telpās:

                           a)

                              ražotāji Savienībā

                                       —

                                          Bulnava S.r.l, Suello, Itālija,

                                       —

                                          Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itālija,

                                       —

                                          Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itālija,

                                       —

                                          Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Vācija,

                                       —

                                          Ugivis S.A, Belley, Francija;

                           b)

                              Taivānas ražotāji eksportētāji

                                       —

                                          Arrow Fastener Co., Ltd. un ar to saistītie eksportētāji, Shu-Lin City,

                                       —

                                          Shekai Precision Co., Ltd. un ar to saistītais eksportētājs, Kaohsiung,

                                       —

                                          Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;

                           c)

                              nesaistīts importētājs Savienībā

                                       —

                                          Würth-Gruppe, Künzelsau, Vācija.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

               (19)

               Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts sākotnējā regulā, proti, daži ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementi un to daļas, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 (“attiecīgais ražojums”).

               (20)

               Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā apstiprinājās, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

               (21)

               Četras personas nāca klajā ar prasību, ka no šīs izmeklēšanas vajadzētu izslēgt ražojumus, ko klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10 un 7318 15 51, jo tos Savienībā neražojot. Šī prasība tika noraidīta, jo i) netika sniegti nekādi pierādījumi, ka atšķirtos šo ražojumu fizikālās un tehniskās pamatīpašības, un ii) termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nemaina.

               (22)

               Pēc to būtisko faktu un apsvērumu atklāšanas, saskaņā ar kuriem tika ieteikts saglabāt esošos pasākumus (“galīgās informācijas atklāšana”), viens no Taivānas ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka stiprinājumus no diviem metāliem nevajadzētu iekļaut ražojumu aptvērumā, jo starp stiprinājumiem no diviem metāliem un nerūsējošā tērauda stiprinājumiem ir ievērojamas atšķirības attiecībā uz vienas vienības pārdošanas cenu, ražošanas izmaksām, fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām, kā arī lietojumu. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 21. apsvērumā, termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nemaina. Šo apgalvojumu varētu izskatīt starpposma pārskatīšanā attiecībā uz ražojuma definīciju, ko uzņēmums var pieprasīt.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (23)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.

         1.   ĶTR

   1.1.   Ievadpiezīmes

               (24)

               Kā paskaidrots iepriekš, izmeklēšanā nesadarbojās neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem.

               (25)

               Tādēļ turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jāpamato ar labākajiem pieejamiem faktiem, jo īpaši Eurostat datiem un Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šajā gadījumā nevarēja izmantot oficiālo ĶTR eksporta statistiku, jo attiecīgais ražojums bija tikai neliela daļa no apjomiem, kuri norādīti Harmonizētās sistēmas attiecīgajās tarifu pozīcijās.

         1.2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

               (26)

               Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams aprēķināt nekādas individuālās dempinga starpības.

               (27)

               Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu dempinga starpība ĶTR eksportam uz Savienību bija robežās no 13,6 % līdz 61,8 %. Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, pieprasījuma iesniedzējs salīdzināja ĶTR eksporta cenas uz Savienību ar noteikto normālo vērtību Taivānā, kas bija sākotnējā izmeklēšanā izmantotā analogā valsts.

               (28)

               Tā kā ĶTR uzņēmumi nesadarbojās, nav pieejama nekāda informācija, kas ļautu izdarīt citādus secinājumus. Turklāt jāatzīmē, ka vienīgajam Taivānas uzņēmumam, kurš sadarbojās, noteiktā normālā vērtība bija ievērojami augstāka nekā pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas izmeklēšanas pieprasījumā noteiktā normālā vērtība. Tā kā nav nekādu norāžu, ka eksporta cenas no ĶTR uz Savienību atšķirtos no pieprasījumā minētajām, iespējams, ka turpinājās pat lielāks ĶTR dempings, nekā norādīts pieprasījumā.

         1.3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

               (29)

               Pēc analīzes par dempinga esamību PIP laikā tika pētīta dempinga atkārtošanās iespējamība.

               (30)

               Tika analizēti šādi elementi: ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda, Savienības tirgus pievilcība ĶTR ražotājiem un to eksports uz trešām valstīm.

         1.3.1.   ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda

               (31)

               Tā kā ir maz publiski pieejamas informācijas par ĶTR NTSS ražošanas nozari, ĶTR jaudas noteikšanai tika izmantota pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā informācija. Pamatojoties uz to, šķiet, ka kopš 2003. gada ĶTR ir izveidotas jaunas NTSS ražotnes. Turklāt sakarā ar antidempinga pasākumiem, kas tika noteikti dažu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (6), un tādēļ, ka pēc tam kopš 2009. gada šo savienotājelementu veida imports Savienībā no ĶTR samazinājās, ĶTR ražotājiem ir ievērojama neizmantota ražošanas jauda, kuru varētu izmantot attiecīgā ražojuma izgatavošanai, jo ražošanu var viegli mainīt, izvēloties ražot vienu vai otru no šiem savienotājelementu veidiem.

         1.3.2.   Savienības tirgus pievilcība

               (32)

               Savienības tirgus pievilcību var apliecināt ar faktu, ka antidempinga maksājumu noteikšana nav apturējusi ĶTR attiecīgā ražojuma eksporta paplašināšanos. Gluži pretēji – saskaņā ar Eurostat datiem importa apjoms Savienībā no ĶTR laikā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 13 %. ĶTR importa cenu attīstība tajā pašā laika posmā liecina, ka vidējā importa cena (saskaņā ar Eurostat datiem) ir palielinājusies. Tomēr sīkāka analīze liecina, ka cena tiem NTSS, kas deklarēti ar KN kodu, kurš attiecas uz 59 % no visa PIP laikā importētā daudzuma, attiecīgajā periodā ir samazinājusies par 24 %. Tas norāda – neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, ĶTR eksportētāji joprojām spēja palielināt eksporta apjomu un vēl vairāk samazināt cenas lielākajai daļai eksportētā attiecīgā ražojuma.

         1.3.3.   Eksports uz trešām valstīm

               (33)

               Par ĶTR eksporta uz trešām valstīm apjomu un cenām jānorāda, ka ĶTR eksporta dati ir par pilniem HS kodiem. Salīdzinot ar ES importa statistiku Taric līmenī, attiecīgais ražojums ir apmēram 3 % no apjoma ar šiem HS kodiem. Tādēļ eksporta dati nav īpaši noderīgs informācijas avots. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams iegūt citu informāciju par ĶTR eksportu uz trešām valstīm.

         1.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

               (34)

               Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka vēl joprojām tiek veikts eksports no ĶTR par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā esošo neizmantoto jaudu ĶTR un to, ka attiecīgā ražojuma imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās, neraugoties uz esošajiem antidempinga pasākumiem, šķiet, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls vēl vairāk palielināt eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, ja pasākumi beigtos.

         2.   Taivāna

   2.1.   Ievadpiezīmes

               (35)

               Ņemot vērā lielo skaitu Taivānas ražotāju eksportētāju, kuri izteica vēlmi sadarboties, turpmākai izmeklēšanai tika izveidota reprezentatīva izlase no četriem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām. Viens no šiem četriem uzņēmumiem vēlāk pārtrauca sadarbību. Tomēr, tā kā atlikušie uzņēmumi pēc apjoma veidoja 41,6 % no visa Taivānas eksporta (7) uz Savienību PIP laikā, izlasi joprojām uzskatīja par reprezentatīvu.

               (36)

               Tāpat jāatzīmē, ka pārbaudes vizītēs trīs atlikušo atlasīto uzņēmumu telpās nebija iespējams pārbaudīt viena no tiem anketā sniegto informāciju, un tika secināts, ka vēl viens uzņēmums ir sniedzis maldinošu informāciju. Attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nekavējoties tika paziņots par Komisijas nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu – neņemt vērā sniegto informāciju un izmantot pieejamos faktus. Uzņēmumiem tika dota iespēja sniegt piezīmes par šo situāciju. Tomēr šīs piezīmes nemainīja Komisijas lēmumu attiecībā uz šiem diviem ražotājiem eksportētājiem izmantot pieejamos faktus. Tādēļ atsevišķa dempinga starpība tika aprēķināta tikai vienam Taivānas ražotājam eksportētājam.

               (37)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, lielākā daļa turpmāk izklāstīto konstatējumu par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz datiem, kurus sniedza vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, un viens importētājs, kurš sadarbojās, uz Eurostat datiem, un uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šajā gadījumā nevarēja izmantot oficiālo Taivānas eksporta statistiku, jo attiecīgais ražojums bija tikai neliela daļa no apjomiem, kas deklarēti Harmonizētās sistēmas attiecīgajās tarifu pozīcijās.

         2.2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

   2.2.1.   Normālā vērtība

               (38)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdevumi nesaistītiem klientiem iekšzemes tirgū ir bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms bijis vismaz 5 % no kopējiem attiecīgajiem pārdevumiem eksportam uz Savienību.

               (39)

               Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, kurus uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, ko pārdeva eksportam uz Savienību. Definējot ražojuma veidus, tika ņemti vērā šādi elementi: i) skrūvju un stiprinājumu veids; ii) tērauda, kas izmantots kā izejmateriāls, klase; iii) skrūvju un stiprinājumu DIN standarts; iv) skrūvju un stiprinājumu diametrs; v) to garums.

               (40)

               Pēc tam tika pārbaudīts, vai ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, veiktie pārdevumi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra ražojuma veida pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir bijis vismaz 5 % no tā paša ražojuma veida pārdevumu apjoma uz Savienību. Pēc tam attiecībā uz reprezentatīvos daudzumos pārdotajiem ražojuma veidiem tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē (“PTA”) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

               (41)

               Pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots PTA, tika veikta, nosakot attiecīgā veida pārdevumu īpatsvaru rentablajiem darījumiem nesaistītiem klientiem. Visos gadījumos, kad konkrēta ražojuma veida pārdevumi iekšzemes tirgū bija veikti pietiekamā daudzumā un PTA, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā veida pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū PIP laikā.

               (42)

               Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem, kuru pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai nebija veikti PTA, normālo vērtību noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Normālo vērtību noteica, eksportēto veidu izgatavošanas izdevumiem, kurus vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu PTA saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu.

         2.2.2.   Eksporta cena

               (43)

               Visi (izņemot vienu) Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta pārdevumi ES tirgū bija tieši pārdevumi nesaistītiem klientiem. Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

               (44)

               Eksporta darījumam uz Savienību, izmantojot saistītu tirdzniecības uzņēmumu, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pirmo tālākpārdošanas cenu, ko saistītais pārdevējs noteica nesaistītiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

         2.2.3.   Salīdzinājums

               (45)

               Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un cenām tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos tika veiktas atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un palīgizmaksas, finanšu izmaksas un iepakojuma izmaksas, komisijas maksas un rabatu atlaides.

         2.2.4.   Dempinga starpība

               (46)

               Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pēc šādas metodes tika secināts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā turpināja nodarboties ar dempingu. Četros mēnešos no 12 mēnešu ilgā PIP dempings bija 22 % apjomā.

               (47)

               Jāatgādina, ka dempinga aprēķins, pamatojoties uz četriem PIP mēnešiem, ir ierasta metode, ko Komisija izmanto termiņa beigu pārskatīšanā, kad ir jākonstatē, vai dempings turpinās vai arī pastāv iespēja, ka tas atkārtosies. Termiņa beigu pārskatīšanā nav jānosaka dempinga starpība visiem darījumiem, jo šāds aprēķins ir vajadzīgs tikai tādēļ, lai mainītu spēkā esošo antidempinga pasākumu, kas nav termiņa beigu pārskatīšanas mērķis. Izvēlētie četri mēneši bija katra ceturkšņa pēdējie mēneši un tādējādi sniedza vispārēju ieskatu par visu 12 mēnešu ilgo PIP.

               (48)

               Pēc galīgās informācijas atklāšanas vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, norādīja, ka daži atbildē uz anketas jautājumiem norādītie iekšzemes darījumi, kas tika ņemti vērā normālās vērtības aprēķināšanai, faktiski bija paredzēti eksportam uz Eiropas Savienību, nevis iekšzemes patēriņam. Uzņēmums minēja, ka šie tālākpārdevumi ir notikuši ar neatkarīgu Taivānas stiprinājumu ražotāju vai tirgotāju starpniecību.

               (49)

               Jānorāda, ka šī informācija nebija pamatota ar pierādījumiem, kas liecinātu, ka šīs preces būtu eksportētas uz Eiropas Savienību. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

               (50)

               Tā kā pārējiem diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem piemēroja pamatregulas 18. pantu, tiem dempinga starpību neaprēķināja. Tomēr saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu Taivānas eksporta dempinga starpība bija no 14 % līdz 50 %. Nav nekādas informācijas, kas ļautu izdarīt citādus secinājumus. Turklāt tas, ka tika atklāts, ka vienīgais uzņēmums, kura darbību izmeklē, nodarbojas ar dempingu Savienības tirgū, un ka no Taivānas importētā attiecīgā ražojuma vidējā cena ir zemāka nekā šā uzņēmuma vidējā eksporta cena, apstiprina dempinga esamību valsts līmenī, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju.

         2.3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

               (51)

               Papildus analīzei par dempinga esamību PIP laikā attiecībā uz Taivānu tika pētīta arī dempinga atkārtošanās iespējamība.

               (52)

               Tika analizēti šādi elementi: Taivānas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda, Savienības tirgus pievilcība Taivānas ražotājiem un to eksports uz trešām valstīm.

         2.3.1.   Eksportētāju neizmantotā jauda

               (53)

               Tā kā par Taivānas NTSS ražošanas nozari ir pieejams maz publiskas informācijas, turpmākie secinājumi par eksportētāju neizmantoto jaudu ir balstīti galvenokārt uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju un pārbaudes vizītēs iegūto informāciju. Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu Taivānas NTSS ražotāji ir ieguldījuši jaunā aprīkojumā, lai palielinātu ražošanas jaudu. Turklāt pārbaude liecina – sagaidāms, ka ieguldījumi jaudā 2011. gadā palielināsies par 12 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas IP. Ražotājam, kurš sadarbojās, neizmantotā jauda PIP laikā bija 7 % no kopējās ražošanas jaudas. Tika konstatēts, ka krājumu līmenis ir ļoti zems, jo uzņēmums, kurš sadarbojās, ražojumu izgatavoja tikai pēc pasūtījuma.

         2.3.2.   Savienības tirgus pievilcība

               (54)

               Savienības tirgus pievilcību var apliecināt ar faktu, ka antidempinga maksājumu noteikšana nav ietekmējusi Taivānas attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību. Saskaņā ar Eurostat un pārbaudītiem importa datiem importa apjoms no Taivānas laikā no 2007. gada līdz PIP bija samērā nemainīgs, bet šā importa vērtība tajā pašā laika posmā samazinājās par 16 %. Tas liecina, ka PIP laikā samazinājās Taivānas izcelsmes NTSS vidējā pārdošanas cena. Tas norāda – neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Taivānas eksportētāji joprojām spēja saglabāt eksporta apjomu un vēl vairāk samazināt cenas.

               (55)

               Attiecībā uz to kāda no Taivānas ieinteresētajām personām norādīja, ka Taivānas eksporta cenu samazinājums nav noticis sakarā ar eksportētāju cenu politiku, bet gan sekojot galvenā izejmateriāla – stieples stieņu – cenu attīstībai. Jānorāda, ka izejmateriālu cenu samazinājums līdzīgi ietekmēja visus NTSS ražotājus. Tomēr secinājums, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Taivānas eksportētājiem, paliek nemainīgs, jo tie ir spējuši saglabāt eksporta apjomu, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem.

         2.3.3.   Eksporta cenas uz trešām valstīm

               (56)

               Par Taivānas eksportu uz trešām valstīm jānorāda, ka Taivānas eksporta dati, kurus varēja analizēt, ir par pilniem HS kodiem. Salīdzinot ar ES importa statistiku Taric līmenī, attiecīgais ražojums ir apmēram 2,6 % no apjoma ar šiem HS kodiem. Tādēļ šie dati nav noderīgi kā informācijas avots par attiecīgā ražojuma eksporta apjomiem uz trešām valstīm no Taivānas un par šā eksporta cenām. Tomēr pārbaudīti eksporta dati no trim atlasītajiem Taivānas eksportētājiem liecina par eksporta apjoma uz trešām valstīm samazināšanos. Tas norāda, ka Taivānas eksports ir vairāk paredzēts ES.

               (57)

               Tāpat jānorāda – Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegtā informācija liecina, ka vienas vienības pārdošanas cena, pārdodot uz Savienību, ir par 10 % augstāka salīdzinājumā ar pārdošanu uz citām valstīm, bet uz citām valstīm eksportētais apjoms ir tikai 20 % no eksporta apjoma uz Savienību.

         2.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

               (58)

               Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka joprojām tiek veikts eksports no Taivānas par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā neizmantoto jaudu Taivānā un Savienības tirgus pievilcību, šķiet, ka Taivānas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, ja pašreizējie pasākumi beigtos.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

   1.   Savienības produkcija

               (59)

               Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp informācija pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī dati, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.

               (60)

               Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības produkcijas kopējais apjoms IP laikā bija apmēram 63 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju, kuri par sevi paziņoja, produkcija, kā arī to ražotāju, kuri neatsaucās, aplēstie produkcijas apjomi.

               (61)

               Kā norādīts 11. apsvērumā, Savienības ražotāju izmeklēšanā tika izmantotas pārbaudes izlases veidā. No 12 ražotājiem, kuri sniedza informāciju iekļaušanai izlasē, tika atlasīti seši. Pēc tam, kā paskaidrots 17. apsvērumā, viens ražotājs nesadarbojās. Atlasītie uzņēmumi, kuri sadarbojās, ražo apmēram 31 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas.

         2.   Savienības ražošanas nozare

               (62)

               Tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido visi Savienības ražotāji, kas minēti 59. apsvērumā (turpmāk “Savienības ražošanas nozare”).

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Ievadpiezīme

               (63)

               Apjoma un cenu tendenču novērtēšanā tika izmantota attiecīgā Eurostat importa statistika par KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70, pārskatīšanas pieprasījumā sniegtā informācija un dati, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī atlasīto Savienības ražotāju pārbaudītas atbildes uz anketām.

         2.   Patēriņš Savienībā

               (64)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienībā, kas ņemti no pārskatīšanas pieprasījuma un papildināti ar pārbaudītiem datiem, kuri iegūti no atlasītajiem ražotājiem, kas sadarbojās, un Eurostat datiem par importa apjomu.

               (65)

               Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

                  1.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Kopējais patēriņš Savienībā (tonnās)

                           123 224

                           120 598

                           101 143

                           121 402

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              98

                              82

                              99

               (66)

               Laikā no 2007. gada līdz PIP Savienībā saglabājās salīdzinoši nemainīgs patēriņš. Tomēr no 2007. gada līdz 2009. gadam bija vērojams būtisks samazinājums par 18 % atbilstoši finanšu krīzes vispārējai negatīvajai ietekmei. Laikā no 2009. gada līdz PIP patēriņš Savienībā atkal pieauga, palielinoties par 20 %.

         3.   Apjoms, tirgus daļa un importa cenas no attiecīgajām valstīm

   3.1.   Kumulācija

               (67)

               Lai novērtētu importa kumulāciju no attiecīgajām valstīm, tika pārbaudīta abu valstu atsevišķā situācija, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punkta nosacījumus.

               (68)

               Tika konstatēts, ka importa apjoms gan no ĶTR, gan no Taivānas ievērojami pārsniedz pamatregulas 5. panta 7. punktā noteikto de minimis līmeni. Turklāt attiecīgajā periodā importa apjomi no abām valstīm uzrāda diezgan līdzīgu tendenci, samazinoties laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam un palielinoties PIP laikā. Attiecībā uz vidējām importa cenām 32. apsvērumā jau paskaidrots, ka ĶTR importa cenu attīstība liecina – saskaņā ar Eurostat datiem vidējā importa cena palielinājās. Tomēr sīkāka analīze liecina, ka cena tiem NTSS, kas deklarēti ar KN kodu, kurš attiecas uz lielāko daļu no visa PIP laikā importētā daudzuma, attiecīgajā periodā ir samazinājusies par 24 %. Taivānas importa cenas samazinājās visā attiecīgajā periodā un PIP laikā bija viszemākajā līmenī. Izmeklēšana arī parādīja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem bija līdzīgi. Tāpēc tika uzskatīts, ka ir izpildīti kumulācijas nosacījumi.

         3.2.   Imports par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas

               (69)

               Attiecīgajā periodā imports no ĶTR un Taivānas attīstījās šādi:

                  2.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (tonnās)

                           8 559

                           6 636

                           6 154

                           8 795

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              78

                              72

                              103

                           Importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa

                           6,9 %

                           5,5 %

                           6,1 %

                           7,2 %

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              79

                              88

                              104

                           Vidējā importa cena no attiecīgajām valstīm (EUR par tonnu)

                           4 998

                           4 709

                           4 656

                           4 730

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              94

                              93

                              95

               (70)

               Kā liecina iepriekšējā tabula, attiecīgajā periodā importa apjoms no attiecīgajām valstīm palielinājās par 3 %. Atbilstīgi patēriņa pārmaiņām laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam bija vērojams samazinājums. Tomēr šis samazinājums nebija tik ievērojams kā patēriņa samazinājums tajā pašā laika periodā. Laikā no 2009. gada līdz PIP imports atkal palielinājās par 43 %.

               (71)

               Vidējās importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Importa cenas gluži kā importa apjoms viszemākajā līmenī bija 2009. gadā, bet pēc tam nedaudz pieauga.

               (72)

               Attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām tirgus daļa atbilda patēriņa attīstībai un saglabājās nemainīga aptuveni 7 % apjomā.

         3.3.   Cenu samazinājums

               (73)

               Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās un Taivānas ražotāji eksportētāji sadarbojās tikai daļēji, ir pieejams ļoti maz informācijas par NTSS veidiem, kas eksportēti uz Savienību. Šis fakts kopā ar to, ka attiecīgais ražojums var būt visdažādākie NTSS veidi ar lielu cenu atšķirību (piemēram, vienas vienības cenas koka skrūvju kategorijā var atšķirties 30 reizes) liedza veikt jēgpilnu cenu salīdzinājumu, lai noteiktu cenu samazinājuma starpību. Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā, koriģējot līdz ražotāja cenai, salīdzinājums ar attiecīgo valstu CIF importa cenu pēc Eurostat datiem neliecināja par cenu samazinājumu PIP laikā. Vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja īpašu NTSS veidu, kuru Savienībā ražo ļoti maz. Tādējādi, tā kā nebija savstarpēji atbilstošu ražojuma veidu, cenu samazinājumu pa ražojuma veidiem šim uzņēmumam nebija iespējams aprēķināt.

         4.   Ekonomiskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

   4.1.   Ievadpiezīmes

               (74)

               Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

               (75)

               Tā kā tika izmantota pārbaude izlases veidā, kaitējuma rādītāji tika noteikti daļēji Savienības ražošanas nozarei kopumā un daļēji atlasītajiem Savienības ražotājiem. Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem makroekonomikas rādītājiem kā tirgus daļa, produkcija, jauda un jaudas izmantojums, pārdevumu apjoms, pieaugums, krājumi, nodarbinātība un ražīgums izmantoti dati par Savienības ražošanas nozari kopumā. Citos gadījumos izmantoti dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem (darījuma cenas, ieguldījumi un peļņa no kapitālieguldījuma, algas, rentabilitāte, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu).

         4.2.   Produkcija

               (76)

               Turpmākā tabula rāda, ka attiecīgajā periodā produkcija samazinājās par 17 %. Paralēli pieprasījuma kritumam Savienības ražošanas nozares produkcija vispirms strauji samazinājās (par 24 %) laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam, bet pēc tam mazliet pieauga (par 10 %) laikā no 2009. gada līdz PIP.

                  3.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Produkcija (tonnās)

                           74 514

                           69 514

                           56 396

                           62 213

                              Indekss (2006. gads = 100)

                              100

                              93

                              76

                              83

                              Avots: makrodati.

         4.3.   Jauda un jaudas izmantojums

               (77)

               Attiecīgajā periodā ražošanas jauda samazinājās par 13 %, un atbilstoši produkcijas attīstībai ražošanas jaudas izmantojums nedaudz (par 4 %) samazinājās laikā no 2007. gada līdz PIP.

                  4.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Ražošanas jauda (tonnās)

                           148 039

                           140 743

                           127 200

                           128 881

                              Indekss (2006. gads = 100)

                              100

                              95

                              86

                              87

                           Jaudas izmantojums

                           50 %

                           49 %

                           44 %

                           48 %

                              Indekss (2006. gads = 100)

                              100

                              98

                              88

                              96

                              Avots: makrodati.

         4.4.   Krājumi

               (78)

               Savienības ražošanas nozares krājumi gada noslēgumā samazinājās 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu un pēc tam no 2008. gada līdz PIP saglabājās stabili. PIP krājumu līmenis nedaudz paaugstinājās, tomēr bija par 26 % zemāks nekā 2007. gadā.

                  5.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Krājumi gada noslēgumā (tonnās)

                           9 688

                           7 465

                           6 964

                           7 139

                              Indekss (2006. gads = 100)

                              100

                              77

                              72

                              74

                              Avots: mikrodati.

         4.5.   Pārdevumu apjoms

               (79)

               Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. Laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam pārdevumu apjoms samazinājās par 28 %, 2009. gadā sarūkot līdz viszemākajam līmenim. Tomēr PIP laikā pārdevumu apjoms atkal uzlabojās un pieauga par 5 % salīdzinājumā ar 2009. gada līmeni. Jāatzīmē, ka šis pieaugums bija daudz mazāks nekā pieprasījuma pieaugums (20 %) tajā pašā periodā.

                  6.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem ES (tonnās)

                           62 326

                           56 042

                           44 627

                           46 851

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              90

                              72

                              75

                              Avots: makrodati.

         4.6.   Tirgus daļa

               (80)

               Savienības ražošanas nozares tirgus daļa no 2007. gada līdz PIP pakāpeniski samazinājās par 12 procenta punktiem.

                  7.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

                           50,6 %

                           46,5 %

                           44,1 %

                           38,6 %

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              92

                              87

                              76

                              Avots: makrodati.

         4.7.   Pieaugums

               (81)

               Kā parādīts 1. tabulā 65. apsvērumā, patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz 2009. gadam samazinājās, bet pēc tam atkal pieauga gandrīz līdz 2007. gada līmenim. Tomēr Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja 12 procenta punktus tirgus daļas, kamēr attiecīgais imports spēja saglabāt nemainīgu tirgus daļu.

         4.8.   Nodarbinātība

               (82)

               No 2007. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 7 %.

                  8.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Nodarbinātība, izgatavojot attiecīgo ražojumu (personās)

                           954

                           1 007

                           863

                           886

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              106

                              90

                              93

                              Avots: makrodati.

         4.9.   Ražīgums

               (83)

               Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gada laikā saražo viena nodarbinātā persona, no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 10 %. Zemāko līmeni tas sasniedza 2009. gadā, bet atkal pieauga PIP laikā.

                  9.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Ražīgums (tonnās uz darbinieku)

                           78,1

                           69

                           65,3

                           70,2

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              88

                              84

                              90

                              Avots: makrodati.

         4.10.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

               (84)

               Laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozares izgatavotās vienas vienības pārdošanas cenām bija ievērojama negatīva tendence – tās samazinājās par 50 %. Daļēji, tas notika sakarā ar NTSS ražošanai nepieciešamo izejmateriālu izmaksu ievērojamu samazināšanos. PIP laikā pārdošanas cenas salīdzinājumā ar 2009. gadu atkal pieauga, bet joprojām bija par 35 % zemākas nekā cenas attiecīgā perioda sākumā.

               (85)

               Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārdošanas cenu samazinājums laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam daļēji atspoguļoja ekonomiskās krīzes ietekmi, kuras rezultātā šajā periodā izmaksas samazinājās par 28 %. Šis samazinājums galvenokārt atspoguļoja niķeļa cenu attīstību – tas ir galvenais izejmateriāls, ražojot nerūsējošā tērauda skrūves un stiprinājumus. Tomēr izmeklēšanā atklājās – pat ja finanšu krīze negatīvi ietekmēja pārdošanas cenas, pastāvēja arī importa radīts cenu spiediens, sevišķi no citām trešām valstīm, kas paplašināja savas pozīcijas Savienības tirgū, neraugoties uz nemainīgo patēriņu un piemēroto cenu spiedienu galvenajiem ražojuma veidiem, kurus ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, kas bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas par vairāk nekā izmaksu samazinājumu. Tādējādi šajā periodā Savienības ražošanas nozares darbība ievērojami pasliktinājās. Pat ja pārdošanas cenas PIP laikā palielinājās, salīdzinot ar 2009. gada līmeni, tās nebija pietiekami augstas, lai segtu visas izmaksas un ļautu Savienības ražošanas nozarei darboties ar pienācīgu peļņu.

               (86)

               Turpmākajā tabulā norādītās pārdošanas cenas ir vidējās cenas par tonnu, kas lielā mērā atkarīgas no ražojuma. Kā paskaidrots 73. apsvērumā, dažās NTSS kategorijās cenas var atšķirties līdz pat 30 reizēm.

                  10.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Vidējās pārdošanas cenas (EUR par tonnu)

                           5 842

                           4 437

                           2 914

                           3 803

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              76

                              50

                              65

                              Avots: mikrodati.

         4.11.   Algas

               (87)

               No 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 12 %.

                  11.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR)

                           47

                           44

                           41

                           42

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              94

                              87

                              88

                              Avots: mikrodati.

         4.12.   Ieguldījumi

               (88)

               Savienības ražošanas nozare ievērojami ieguldīja NTSS ražošanā 2008. gadā salīdzinājumā ar citiem attiecīgā perioda gadiem. Pēc tam ieguldījumi samazinājās.

                  12.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Neto ieguldījumi (tūkst. EUR)

                           2 504

                           9 899

                           3 087

                           2 299

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              395

                              123

                              92

                              Avots: mikrodati.

         4.13.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

               (89)

               Kā minēts 85. apsvērumā iepriekš, izmeklēšanā atklājās – pat ja pārdošanas cenu samazinājums daļēji atspoguļoja izmaksu samazināšanos, uz Savienības ražošanas nozares cenu spiedienu izdarīja NTSS imports un ar šo cenu nebija iespējams segt visas NTSS ražošanas un pārdošanas izmaksas. Tādējādi rentabilitāte ievērojami pasliktinājās – 2007. gadā tā bija pozitīva, bet pēc tam negatīva, kā parādīts nākamajā tabulā.

               (90)

               Ienākums no ieguldījumiem (“INI”) ievērojami samazinājās – no 29 % 2007. gadā līdz -17 % PIP laikā.

                  13.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Neto peļņa no pārdevumiem ES nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)

                           7 %

                           –9 %

                           –36 %

                           –3 %

                           INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

                           29 %

                           –16 %

                           –41 %

                           –17 %

                              Avots: mikrodati.

         4.14.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

               (91)

               Attiecīgajā periodā neto naudas plūsma no pamatdarbības ievērojami samazinājās. Tā sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, bet pēc tam mazliet pieauga. Tomēr naudas plūsma PIP laikā joprojām bija ievērojami mazāka nekā 2007. gadā.

                  14.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Naudas plūsma (tūkst. EUR)

                           15 899

                           – 698

                           –12 357

                           –8 271

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              –4

                              –78

                              –52

                              Avots: mikrodati.

         4.15.   Dempinga starpības apjoms

               (92)

               Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, turpinājās ievērojams dempings 13,6 % līdz 61,8 % apjomā no ĶTR un 14 % līdz 50 % apjomā no Taivānas, kā liecina dati gan no pārskatīšanas pieprasījuma, gan no vienīgā Taivānas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās. Faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par neievērojamu.

         4.16.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

               (93)

               Gandrīz visi izskatītie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos pēc 2007. gada. Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no attiecīgajām valstīm ir nedaudz palielinājies un ir spējis saglabāt nemainīgu tirgus daļu. Kad 2009. gadā finanšu krīze ietekmēja kopējo pieprasījumu Savienībā un pārdošanas cenas atradās zem spiediena, Savienības ražotāji zaudēja ievērojamu daļu savu klientu. Tikai daži Savienības ražotāji spēja palielināt savu produkcijas apjomu, ražojot citus skrūvju un stiprinājumu veidus (piemēram, no oglekļa tērauda), un spēja gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, tādējādi kompensējot NTSS nozarē zaudēto pārdevumu apjomu. Vienlaikus Savienības ražotāji centās palielināt ieguldījumus, lai iegūtu lielāku ražīgumu. PIP laikā Savienības ražošanas nozare spēja uzlabot savu sniegumu, lai gan joprojām strādāja ar zaudējumiem. Ņemot vērā prognozes par ļoti zemu jaudas izmantojumu, nešķiet, ka stāvoklis varētu uzlaboties.

         5.   Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme

   5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

               (94)

               Izmeklēšana liecina – neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un patēriņa samazinājumu Savienībā attiecīgajā periodā, imports no ĶTR un Taivānas attiecīgajā periodā ir nedaudz palielinājies, saglabājot nemainīgu tirgus daļu.

               (95)

               Kā aprakstīts 73. apsvērumā, nebija iespējams veikt jēgpilnu cenu salīdzinājumu starp attiecīgo valstu importa cenām un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū, jo nebija informācijas par ražojuma veidiem, ko eksportēja ĶTR un Taivānas ražotāji eksportētāji, un šajā vidējā cenā vērojama liela cenu atšķirība starp dažādiem ražojuma veidiem. Vienīgā Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta cenas nebija iespējams jēgpilni salīdzināt ar atlasīto Savienības ražotāju cenām, jo nebija savstarpēji atbilstošu ražojuma veidu.

               (96)

               Pēc galīgās informācijas atklāšanas 22. apsvērumā minētais Taivānas ražotājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka tā eksports nav radījis nekādu kaitējumu pieprasījuma iesniedzējam, jo tas izgatavo tāda veida NTSS, ko ierobežotā daudzumā izgatavo tikai daži Savienības ražotāji. Attiecībā uz to vispirms jānorāda, ka kaitējuma novērtējums ir veikts visai Savienības ražošanas nozarei kopumā, nevis tikai pieprasījuma iesniedzējam. Otrkārt, pasākumi ir spēkā tādam ražojumu aptvērumam, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā, un, kā paskaidrots 21. apsvērumā, termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nav iespējams mainīt.

         5.2.   Ekonomiskās krīzes ietekme

               (97)

               Tā kā 2007. gadā tērauda un saistītajās nozarēs bija labi ekonomiskie apstākļi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis bija salīdzinoši labs, kad 2008. gada beigās sākās ekonomiskā krīze. Pat ja tirgū bija stagnācija, īpaši 2009. gadā, daži Savienības ražotāji turpināja veikt ieguldījumus, lai aizstātu novecojušas iekārtas un aprīkojumu ar mērķi samazināt ražošanas izmaksas un būt konkurētspējīgākiem iepretim importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, kā arī importam par zemām cenām no citām trešām valstīm. Turklāt tad, kad bija jūtama pieprasījuma samazināšanās, Savienības ražotāji saskārās arī ar lielo izplatītāju ievērojamo ietekmi tirgū – tie sāka izdarīt lielāku spiedienu uz cenām, kas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

         5.3.   Imports no citām valstīm

               (98)

               Tika analizēts arī tas, kāda ietekme bija importam no citām trešām valstīm. To kopējais importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 26 % – no apmēram 52 000 tonnām līdz apmēram 66 000 tonnām. Vienlaikus vidējās importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 28 %, bet šā importa tirgus daļa palielinājās – no 42,5 % 2007. gadā līdz 54,2 % PIP laikā.

               (99)

               Lielākā daļa importa no citām trešām valstīm bija no Indijas, Filipīnām un Malaizijas. Kopējā tirgus daļa importam no šīm trim valstīm PIP laikā bija aptuveni 36 %.

               (100)

               Imports no Indijas attiecīgajā periodā palielinājās par 141 % – no apmēram 8 000 tonnām 2007. gadā līdz gandrīz 20 000 tonnām PIP laikā. Tajā pašā laika periodā vidējās importa cenas samazinājās par 32 %, un tās bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu PIP laikā. Tādējādi Indijas eksportētāji palielināja savu tirgus daļu no 6,7 % 2007. gadā līdz 16,4 % PIP laikā.

               (101)

               Importam no Filipīnām ir līdzīga tendence kā importam no Indijas, un tas attiecīgajā periodā palielinājās par 129 % – no apmēram 6 000 tonnām 2007. gadā līdz gandrīz 14 000 tonnām PIP laikā. Tajā pašā laika periodā vidējās importa cenas samazinājās par 38 %, un PIP laikā tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu. Tādējādi Filipīnu tirgus daļa palielinājās no 4,9 % 2007. gadā līdz 11,4 % PIP laikā.

               (102)

               Lai gan importam no Malaizijas attiecīgajā periodā bija lejupejoša tendence (-27 %), Malaizijas eksportētāju tirgus daļa PIP laikā joprojām bija 8,2 %. Turklāt saskaņā ar Eurostat datiem vidējās importa cenas no Malaizijas attiecīgā perioda sākumā bija augstākas nekā cenas no attiecīgajām valstīm, tomēr šā perioda otrajā pusē tās bija ievērojami zemākas.

               (103)

               Jāsecina – šķiet, ka eksportētāji citās trešās valstīs, jo īpaši Indijā, Filipīnās un Malaizijā, ir ieguvuši no antidempinga pasākumiem pret ĶTR un Taivānu. Attiecīgā perioda otrajā pusē Indijas un Filipīnu imports palielinājās vairāk nekā divas reizes, kamēr tā cenas bija zemākas nekā ĶTR un Taivānas importa cenas; Malaizijas importam bija lejupejoša tendence. Šis papildu spiediens uz cenām vēl negatīvāk ietekmēja Savienības ražošanas nozari, kuras peļņa un citi finanšu rādītāji kopš 2008. gada uzrādīja pārliecinoši negatīvu tendenci. Tādēļ importa, īpaši no Indijas un Filipīnām, attīstība noteikti ir veicinājusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu un tās finansiālā stāvokļa negatīvo attīstību.

                  15.   tabula

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           PIP

                           Importa apjoms no citām valstīm (tonnās)

                           52 339

                           57 920

                           50 362

                           65 756

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              111

                              96

                              126

                           Importa no citām valstīm tirgus daļa

                           42,5 %

                           48,0 %

                           49,8 %

                           54,2 %

                           Importa no citām valstīm cena (EUR par tonnu)

                           5 830

                           4 993

                           4 384

                           4 196

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              86

                              75

                              72

                           Importa apjoms no Indijas (tonnās)

                           8 282

                           13 667

                           16 776

                           19 945

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              165

                              203

                              241

                           Indijas importa tirgus daļa

                           6,7 %

                           11,3 %

                           16,6 %

                           16,4 %

                           Importa no Indijas cena (EUR par tonnu)

                           4 632

                           3 758

                           3 123

                           3 164

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              81

                              67

                              68

                           Importa apjoms no Filipīnām (tonnās)

                           6 048

                           7 046

                           5 406

                           13 854

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              117

                              89

                              229

                           Filipīnu importa tirgus daļa

                           4,9 %

                           5,8 %

                           5,3 %

                           11,4 %

                           Importa no Filipīnām cena (EUR par tonnu)

                           5 685

                           4 645

                           3 474

                           3 505

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              82

                              61

                              62

                           Importa apjoms no Malaizijas (tonnās)

                           13 548

                           13 712

                           9 810

                           9 933

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              101

                              72

                              73

                           Importa no Malaizijas tirgus daļa

                           11,0 %

                           11,4 %

                           9,7 %

                           8,2 %

                           Importa no Malaizijas cena (EUR par tonnu)

                           5 062

                           4 203

                           2 963

                           3 068

                              Indekss (2007. gads = 100)

                              100

                              83

                              59

                              61

         6.   Secinājums

               (104)

               Lai gan attiecīgajā periodā Savienībā saglabājās diezgan nemainīgs patēriņš, Savienības ražošanas nozare tajā pašā laika periodā zaudēja 25 % no sava pārdevumu apjoma Savienībā, kā dēļ tās tirgus daļa samazinājās no 50,6 % 2007. gadā līdz 38,6 % PIP laikā. Vienlaikus importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tirgus daļa saglabājās nemainīga.

               (105)

               Laikā no 2007. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga pasākumu piemērošanu, lielākajai daļai kaitējuma rādītāju bija negatīva tendence – produkcijas un pārdevumu apjomi samazinājās attiecīgi par 17 % un 25 %, jauda un jaudas izmantojums kritās, un tam sekoja nodarbinātības un ražīguma līmeņa samazināšanās. Rentabilitāte samazinājās no 7 % 2007. gadā līdz -3 % PIP laikā, un līdzīga negatīva tendence bija arī naudas plūsmai.

               (106)

               Jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās un ka PIP beigās Savienības ražošanas nozare bija nestabila; tās centienus saglabāt pārdevumu apjomus un pietiekamu cenu līmeni traucēja pieaugošais attiecīgo valstu importa par dempinga cenām spiediens, kā arī imports par zemām cenām no citām trešām valstīm.

         F.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

   1.   Saistība starp attiecīgo valstu eksporta apjomu un cenām uz trešām valstīm un eksporta apjomu un cenām uz Savienību

               (107)

               Tā kā ĶTR eksportētāji nesadarbojās, nav pieejama informācija par to eksporta cenām uz citiem tirgiem. Balstoties uz informāciju, kas iegūta no pārbaudītajiem uzņēmumiem, Taivānas vidējās eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā šā eksporta cenas Savienības tirgū. Tāpēc tiek uzskatīts – ja pasākumi beigtos, Taivānas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt ievērojamus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz pievilcīgāko Savienības tirgu.

         2.   Neizmantotā jauda attiecīgajās valstīs

               (108)

               Pieejamā informācija liecina, ka ĶTR un Taivānā ir pieejama ievērojama ražošanas jauda un ka abas valstis spēj strauji palielināt savu produkcijas apjomu. Jāatgādina, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas dažu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam no ĶTR 2009. gadā (8) imports no ĶTR samazinājās un atbrīvojās jauda, kuru varētu izmantot NTSS ražošanai. Tāpat jāņem vērā tas, ka nesen pabeigtā izmeklēšanā par pasākumu apiešanu tika pagarināti pasākumi, kas noteikti dažu ĶTR izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, kuru sūta no Malaizijas (9). Tādēļ ir pieejama jauda ievērojami palielināt uz ES eksportētos apjomus, īpaši tādēļ, ka nav pazīmju, ka papildu produkcijas daudzumus varētu absorbēt trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus.

         3.   Secinājums

               (109)

               Ir skaidrs, ka ražotāji attiecīgajās valstīs spēj ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz ES tirgu. Turklāt izrādās, ka Taivānas eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā šā eksporta cenas uz Savienības tirgu, tādējādi palielinot iespējamību, ka gadījumā, ja pasākumu nebūtu, daļa no eksporta uz trešām valstīm tiktu novirzīta uz ES tirgu. Tam noteikti būtu negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (110)

               Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils. Ja Savienības ražošanas nozarei nāktos darboties situācijā, kad no attiecīgajām valstīm ieplūst lielāki importa apjomi par dempinga cenām, varētu vēl vairāk samazināties tās pārdevumu apjomi, tirgus daļa un pārdošanas cenas, kā arī attiecīgi pasliktināties tās finansiālais stāvoklis. Tādēļ tiek secināts, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, pasliktinātu jau tā nestabilo stāvokli un turpinātos Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievads

               (111)

               Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli atbilstīgi pamatregulas 21. panta 2. punktam.

               (112)

               Jāatgādina – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

               (113)

               Tādējādi tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumu par kaitējumu izraisoša dempinga turpināšanās iespējamību, ir kādi pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Savienības interesēs.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (114)

               Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apliecināja tās samērā labais ekonomiskais stāvoklis attiecīgā perioda sākumā. Tomēr attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja pardevumu apjomu un tirgus daļu, un tās pārdošanas cenas samazinājās, kamēr, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no attiecīgajām valstīm palielinājās. Tajā pašā laika posmā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, un tā sāka strādāt ar zaudējumiem. Ja nebūtu pasākumu, Savienības ražošanas nozare, ļoti iespējams, būtu vēl sliktākā stāvoklī.

         3.   Importētāju/lietotāju intereses

               (115)

               Nesadarbojās neviens no 20 lietotājiem, ar kuriem sazinājās. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens lietotājs, un tika secināts, ka lietotāji var iegūt attiecīgo ražojumu ne tikai no attiecīgajām valstīm, bet arī no citiem piegādes avotiem. Turklāt, ņemot vērā NTSS nelielo ietekmi uz pakārtoto ražojumu izmaksām, tika secināts, ka pasākumi nelabvēlīgi neietekmēs lietotājus.

               (116)

               Tikai viens no trim atlasītajiem importētājiem atbildēja uz anketas jautājumiem. Tā importa daļa no attiecīgajām valstīm bija visai neliela – PIP laikā tā bija 1,1 %. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka importētājs darbojās ar diezgan labu peļņu (starp 5 % un 10 %), kamēr attiecīgā ražojuma daļa uzņēmuma darbībā kopumā nepārsniedz 10 %. Tādējādi jāsecina, ka pasākumu turpināšanai būtu ļoti neliela ietekme uz šo importētāju.

         4.   Secinājums

               (117)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi pamatoti iemesli pret pašreiz spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanu.

         H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

               (118)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā tās pēc šīs informācijas atklāšanas varēja iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.

               (119)

               No iepriekš minētā izriet, ka būtu jāsaglabā dažu ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1890/2005, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 2. punktā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70, importam.
   2.   Ražojumiem, ko izgatavojuši turpmāk minētie uzņēmumi, galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

               Valsts

               Uzņēmumi

               Antidempinga maksājuma likme (%)

                  Taric papildu kods

               ĶTR

                  Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City

               11,4

               A650

                  Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

               12,2

               A651

               Visi pārējie uzņēmumi

               27,4

               A999

               Taivāna

                  Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

               15,2

               A653

                  Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

               8,8

               A654

                  Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

               16,1

               A655

                  Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

               16,1

               A656

                  Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

               11,4

               A657

               Pielikumā norādītie uzņēmumi

               15,8

               A649

               Visi pārējie uzņēmumi

               23,6

               A999

         3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 4. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 302, 19.11.2005., 1. lpp.

      (3)  OV L 221, 25.8.2009., 1. lpp.

      (4)  OV C 129, 19.5.2010., 16. lpp.

      (5)  OV C 315, 19.11.2010., 7. lpp.

      (6)  Padomes Regula (EK) Nr. 91/2009 (OV L 29, 31.1.2009., 1. lpp.).

      (7)  Saskaņā ar Eurostat Comext datu bāzi.

      (8)  Padomes Regula (EK) Nr. 91/2009.

      (9)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 723/2011 (OV L 194, 26.7.2011., 6. lpp.).

      PIELIKUMS
      (Taric papildu kods A649)

                     A-STAINLESS INTERNATIONAL CO. LTD., Taipei

                     BOLTUN CORPORATION, Tainan

                     CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

                     CHIAN SHYANG ENT CO. LTD., Chung-Li City

                     CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

                     DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei

                     DRAGON IRON FACTORY CO. LTD., Kaohsiung

                     EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD., Lu Chu

                     FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO. LTD., Lung Tan Hsiang

                     FWU KUANG ENTERPRISES CO. LTD., Tainan

                     HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO. LTD., Taipin City

                     HU PAO INDUSTRIES CO. LTD., Tainan

                     J C GRAND CORPORATION, Taipei

                     JAU YEOU INDUSTRY CO. LTD., Kangshan

                     JOHN CHEN SCREW IND CO. LTD., Taipei

                     KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung

                     KWANTEX RESEARCH INC., Tainan

                     LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei

                     LIH TA SCREW CO. LTD., Kweishan

                     LU CHU SHIN YEE WORKS CO. LTD., Kaohsiung

                     M & W FASTENER CO. LTD., Kaohsiung

                     MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

                     NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

                     QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

                     SEN CHANG INDUSTRIAL CO. LTD., Ta-Yuan

                     SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

                     SUMEEKO INDUSTRIES CO. LTD., Kaohsiung

                     TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO. LTD., Kaohsiung

                     VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO. LTD., Taichung

                     YEA-JANN INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung

                     ZONBIX ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung

                     ZYH YIN ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1190/2014 ( 2014. gada 24. oktobris ), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( Mantequilla de Soria (ACVN))

text:
               5.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 318/4

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1190/2014
   (2014. gada 24. oktobris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mantequilla de Soria (ACVN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Mantequilla de Soria, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 148/2007 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Mantequilla de Soria (ACVN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 24. oktobrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2007. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 148/2007 par noteiktu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Geraardsbergse mattentaart (AĢIN) – Pataca de Galicia vai Patata de Galicia (AĢIN) – Poniente de Granada (ACVN) – Gata-Hurdes (ACVN) – Patatas de Prades vai Patates de Prades (AĢIN) – Mantequilla de Soria (ACVN) – Huile d'olive de Nîmes (ACVN) – Huile d'olive de Corse vai Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (ACVN) – Clémentine de Corse (AĢIN) – Agneau de Sisteron (AĢIN) – Connemara Hill Lamb vai Uain Sléibhe Chonamara (AĢIN) – Sardegna (ACVN) – Carota dell'Altopiano del Fucino (AĢIN) – Stelvio vai Stilfser (ACVN) – Limone Femminello del Gargano (AĢIN) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (ACVN) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Sangueira de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Batata de Trás-os-Montes (AĢIN) – Salpicão de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Alheira de Barroso – Montalegre (AĢIN) – Cordeiro de Barroso vai Anho de Barroso, vai Borrego de leite de Barroso (AĢIN) – Azeite do Alentejo Interior (ACVN) – Paio de Beja (AĢIN) – Linguíça do Baixo Alentejo vai Chouriço de carne do Baixo Alentejo (AĢIN) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (ACVN)) (OV L 46, 16.2.2007., 14. lpp.).

      (3)  OV C 188, 20.6.2014., 18. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 990/2014 ( 2014. gada 19. septembris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               20.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 278/19

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 990/2014
   (2014. gada 19. septembris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2014. gada 19. septembrī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MK

                  54,3

                  TR

                  85,5

                  XS

                  82,8

                  ZZ

                  74,2

                  0707 00 05

                  MK

                  34,4

                  TR

                  107,9

                  ZZ

                  71,2

                  0709 93 10

                  TR

                  120,5

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  AR

                  151,6

                  CL

                  159,6

                  IL

                  140,9

                  UY

                  112,3

                  ZA

                  149,3

                  ZZ

                  142,7

                  0806 10 10

                  AR

                  128,7

                  BR

                  170,2

                  EG

                  160,1

                  MK

                  36,9

                  TR

                  118,1

                  ZZ

                  122,8

                  0808 10 80

                  AR

                  262,7

                  BA

                  49,3

                  BR

                  64,4

                  CL

                  114,1

                  NZ

                  122,2

                  US

                  161,4

                  ZA

                  123,0

                  ZZ

                  128,2

                  0808 30 90

                  AR

                  218,6

                  CL

                  231,7

                  CN

                  109,8

                  TR

                  124,4

                  ZZ

                  171,1

                  0809 30

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  121,6

                  0809 40 05

                  MK

                  21,9

                  ZZ

                  21,9

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 169/2013 ( 2013. gada 25. februāris ), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               26.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 53/1

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 169/2013
   (2013. gada 25. februāris),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2013. gada 25. februārī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  IL

                  87,0

                  MA

                  79,1

                  TN

                  88,2

                  TR

                  106,6

                  ZZ

                  90,2

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  MA

                  170,1

                  TR

                  177,4

                  ZZ

                  179,7

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  44,2

                  TR

                  135,1

                  ZZ

                  89,7

                  0805 10 20

                  EG

                  49,2

                  IL

                  71,3

                  MA

                  53,4

                  TN

                  57,0

                  TR

                  58,8

                  ZZ

                  57,9

                  0805 20 10

                  IL

                  155,8

                  MA

                  110,7

                  ZZ

                  133,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  57,7

                  IL

                  141,1

                  MA

                  128,5

                  PK

                  99,7

                  TR

                  78,1

                  US

                  127,1

                  ZZ

                  105,4

                  0805 50 10

                  TR

                  74,9

                  ZZ

                  74,9

                  0808 10 80

                  CN

                  83,6

                  MK

                  31,3

                  US

                  148,7

                  ZZ

                  87,9

                  0808 30 90

                  AR

                  135,3

                  CL

                  209,3

                  CN

                  84,0

                  TR

                  173,8

                  US

                  187,5

                  ZA

                  107,1

                  ZZ

                  149,5

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/333 (2017. gada 14. februāris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (AĢIN))

text:
               28.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 50/12

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/333
   (2017. gada 14. februāris),
   ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (AĢIN))
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 186/2012 (2).

               (2)

               Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3).

               (3)

               Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (AĢIN).
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 14. februārī

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2012. gada 7. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 186/2012 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (AĢIN)) (OV L 69, 8.3.2012., 3. lpp.).

      (3)  OV C 403, 1.11.2016., 20. lpp.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1291/2011 ( 2011. gada 9. decembris ), ar ko nosaka to, par kādu apjomu var pieņemt importa licenču pieteikumus, kas iesniegti 2011. gada novembrī attiecībā uz dažiem piena produktiem saskaņā ar konkrētām tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001

text:
               10.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/47

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1291/2011
   (2011. gada 9. decembris),
   ar ko nosaka to, par kādu apjomu var pieņemt importa licenču pieteikumus, kas iesniegti 2011. gada novembrī attiecībā uz dažiem piena produktiem saskaņā ar konkrētām tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
   tā kā:
   Importa licenču pieteikumi, kas no 2011. gada 20. līdz 30. novembrim iesniegti par noteiktām tarifa kvotām, kuras minētas I pielikumā Komisijas 2001. gada 14. decembra Regulā (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu (3), attiecas uz daudzumiem, kas pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Par visiem licenču pieteikumiem, kas no 2011. gada 20. līdz 30. novembrim iesniegti tādu produktu importēšanai, uz kuru attiecas Regulas (EK) Nr. 2535/2001 I pielikuma I.A, I.F, I.H, I.I un I.J daļā minētās kvotas, izdod importa licences, pieprasītajiem daudzumiem piemērojot piešķīruma koeficientu(-us), kas noteikts(-i) šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā 2011. gada 10. decembrī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2011. gada 9. decembrī

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

      (3)  OV L 341, 22.12.2001., 29. lpp.

      PIELIKUMS

         I.A

                  Tarifa kvotas numurs

                  Piešķīruma koeficients

                  09.4590

                  100 %

                  09.4599

                  100 %

                  09.4591

                  —

                  09.4592

                  —

                  09.4593

                  —

                  09.4594

                  —

                  09.4595

                  3,660488 %

                  09.4596

                  100 %

                  “—”: Komisijai netika nosūtīts neviens licences pieteikums.

         I.F

      Šveices izcelsmes produkti

                  Tarifa kvotas numurs

                  Piešķīruma koeficients

                  09.4155

                  9,520183 %

         I.H

      Norvēģijas izcelsmes produkti

                  Tarifa kvotas numurs

                  Piešķīruma koeficients

                  09.4179

                  100 %

         I.I

      Īslandes izcelsmes produkti

                  Tarifa kvotas numurs

                  Piešķīruma koeficients

                  09.4205

                  100 %

                  09.4206

                  100 %

         I.J

      Moldāvijas Republikas izcelsmes produkti

                  Tarifa kvotas numurs

                  Piešķīruma koeficients

                  09.4210

                  —

                  “—”: Komisijai netika nosūtīts neviens licences pieteikums.