title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 60/2012 ( 2012. gada 16. janvāris ), ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ferosilīcija importam, kura izcelsme ir, inter alia , Krievijā

text:
               25.1.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 22/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 60/2012
   (2012. gada 16. janvāris),
   ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ferosilīcija importam, kura izcelsme ir, inter alia, Krievijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu ferosilīcija importam, kura izcelsme ir, inter alia, Krievijā. Pasākumi ir ad valorem maksājums ar likmi no 17,8 % līdz 22,7 %. Izmeklēšana, kuras rezultātā ir izstrādāta šī regula, turpmāk tekstā saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

         1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

               (2)

               Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 30. novembrī saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījums, ko iesniedza Krievijas ražotājs eksportētājs Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant un tā saistītais uzņēmums Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (turpmāk kopā “pieprasījuma iesniedzējs”), attiecās tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 22,7 %, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpību.

               (3)

               Pieprasījumā iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz viņu apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.

               (4)

               Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus, kuri liecina, ka, lai neitralizētu dempingu, attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama. Saskaņā ar pieprasījumā sniegto informāciju salīdzinājums starp pieprasījuma iesniedzēja cenām iekšzemes tirgū un tā eksporta cenām uz Savienību liecina, ka dempinga starpība, šķiet, ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis.

         1.3.   Pārskatīšanas sākšana

               (5)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas attiecas uz pieprasījuma iesniedzēju. Komisija 2010. gada 27. oktobrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (3) publicēja paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu (“paziņojums par sākšanu”) un to sāka.

         1.4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (6)

               Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, Krievijas izcelsmes ferosilīcijs, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90.

               (7)

               Ražojumam, ko ražo un pārdod Krievijā, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi, tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         1.5.   Iesaistītās personas

               (8)

               Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.

               (9)

               Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketas un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādās vietās:

                           —

                              Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (“CHEM”), Čeļabinska, Krievija,

                           —

                              Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (“KF”), Kuzņecka, Krievija,
                           un

                           —

                              RFA International LP (“RFAI”), Mishawaka, ASV, un Nieuwdorp Zld, Nīderlande.

         1.6.   Izmeklēšanas periods

               (10)

               Izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

         2.   APSTĀKĻU PĀRMAIŅU ILGLAICĪGUMS

   2.1.   Ievads

               (11)

               Iesākumam jāatgādina, ka saskaņā ar ES tiesu judikatūru (4) pārskatīšanā, ko veic atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam, novērtējot nepieciešamību turpināt esošos pasākumus, iestādēm ir plaša rīcības brīvība, kas ietver iespēju veikt perspektīvu novērtējumu attiecībā uz attiecīgo eksportētāju cenu politiku. Šajā kontekstā iestādēm jāpārbauda pieprasījuma iesniedzēja argumenti par to, kāpēc tā apstākļi ir ilglaicīgi mainījušies, tādējādi, iespējams, pamatojot maksājuma samazināšanu vai pat atcelšanu.

               (12)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļu maiņu var pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu, tādēļ ir jāpazemina pasākumu līmenis vai arī tie jāatceļ pilnībā attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, jo bija maz ticams, ka paredzamā nākotnē imports par dempinga cenām vispār varētu atkārtoties vai notikt līmenī, kas līdzīgs sākotnējā izmeklēšanā konstatētajam.

         2.2.   Attiecībā uz jautājumu par to, vai pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām nodarbojās ar dempingu ES tirgū
       (5)

               (13)

               Pirms atbildēt uz pieprasījuma iesniedzēja dažādajiem argumentiem par (varbūtēji) ilglaicīgajām (varbūtējām) apstākļu pārmaiņām, ir lietderīgi vispirms sniegt iestāžu apsvērumus attiecībā uz jautājumu, vai pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vēl joprojām nodarbojās ar dempingu ES tirgū.

         2.2.1.   Normālā vērtība

               (14)

               Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai uzņēmuma līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma pārdevumu apjoma uz Savienību. Tika konstatēts, ka uzņēmuma kopējie līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi.

               (15)

               Par katru ražojuma veidu, kuru uzņēmums bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no uz Savienību eksportētā līdzīgā ražojuma veida kopējā pārdevumu apjoma.

               (16)

               Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo iekšzemes pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas katrā no periodiem veikti neatkarīgiem klientiem.

               (17)

               Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bija rentabli.

               (18)

               Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas katrā no periodiem veikti iekšzemes tirgū.

               (19)

               Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot uzņēmuma pārdotā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenas, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

               (20)

               Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta ievaddaļu pamatojās uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis uzņēmums.

         2.2.2.   Eksporta cena

               (21)

               Uzņēmuma eksporta pārdevumi uz Savienību tiek veikti, izmantojot Šveices filiāli, kas pieder tā saistītajam uzņēmumam RFAI, kurš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pildīja visas importa funkcijas saistībā ar precēm, kuras nonāca brīvā apritē Savienībā, proti, saistītā importētāja funkcijas.

               (22)

               Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām importētos ražojumus pirmo reizi tālākpārdeva neatkarīgam pircējam, tās attiecīgi koriģējot attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās importēšanas un tālākpārdošanas procesā, kā arī ietverot saprātīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņas normu. Šajā nolūkā izmantoja to pašu peļņas likmi kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, 6 %, jo nebija pieejama jauna informācija no neatkarīgiem importētājiem par uzkrāto peļņu.

               (23)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka RFAI būtu jāuzskata par daļu no vienas un tās pašas ekonomiskās vienības un ka līdz ar to, nosakot eksporta cenas, nav jāatskaita SG&A un RFAI peļņa.

               (24)

               Šim apgalvojumam nevar piekrist šādu iemeslu dēļ:

                           —

                           abiem ražotājiem eksportētājiem ir pašiem sava eksporta pārdošanas nodaļa,

                           —

                              RFAI ir cieši iesaistīts grupas starptautiskajā darbībā (atbalsts klientiem, loģistika un piegāžu plānošana, ražošanas līdzekļu un galveno izejmateriālu iegāde u. c.),

                           —

                              RFAI Šveices filiāle veic visas funkcijas, kuras parasti veic saistīts importētājs ES,

                           —

                              RFAI pārdod ferosilīciju savā vārdā un uz sava rēķina nesaistītiem pircējiem ES un citur,

                           —

                              RFAI ir pirkšanas–pārdošanas attiecības ar abiem saistītajiem Krievijas ražotājiem KF un CHEM,

                           —

                           katrs uzņēmums sagatavo savu finanšu pārskatu, un netiek sagatavots konsolidēts finanšu pārskats, un

                           —

                           katrs uzņēmums iesniedz savu nodokļu deklarāciju attiecīgajām iestādēm.

                     Tādēļ bija jānoraida apgalvojums, ka, aprēķinot eksporta cenu, nav jāatskaita SG&A un peļņa. Pieprasījuma iesniedzēja piezīmes par šo jautājumu, atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, ir izskatītas turpmāk (2.3. punkts).

               (25)

               Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka, aprēķinot eksporta cenu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 10. punktam, nav jāatskaita antidempinga maksājumi, jo maksājums ir attiecīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā. Attiecībā uz šo apgalvojumu izmeklēšanā konstatēja, ka ferosilīcija vidējās svērtās tālākpārdošanas cenas Savienībā ir palielinājušās, salīdzinot ar cenām sākotnējā izmeklēšanā, un pašreizējās tālākpārdošanas eksporta cenas ir daudz vairāk nekā par 22,7 % augstākas nekā šādas cenas sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ var secināt, ka antidempinga maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasījuma iesniedzēja tālākpārdošanas cenās. Rezultātā šim pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam varēja piekrist, un, aprēķinot saliktās eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, netika veikti nekādi antidempinga maksājumu atskaitījumi.

         2.2.3.   Salīdzinājums

               (26)

               Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, attiecīgos un pamatotos gadījumos korekciju veidā tika pienācīgi ņemtas vērā transporta izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, termināļa un pārkraušanas izmaksas, kredīta izmaksas un komisijas maksas.

         2.2.4.   Dempinga starpība

               (27)

               Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Rezultāti liecināja, ka pastāv dempings.

               (28)

               Lai aprēķinātu dempinga starpību, iestādes, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, konstatēja, ka CHEM un KF ir cieši saistīti. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un saskaņā ar iestāžu standarta praksi visai grupai aprēķināja vienu dempinga starpību. Metodē, ko šim aprēķinam izmantoja galīgajā informācijas izpaušanā, dempinga apjomu aprēķināja katram ražotājam eksportētājam atsevišķi pirms dempinga vidējās svērtās likmes noteikšanas grupai kopumā. Jānorāda, ka šī metodoloģija atšķīrās no sākotnējā izmeklēšanā piemērotās metodoloģijas, kurā dempingu aprēķināja, grupējot visus attiecīgos datus par ražošanas vienību pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, ražošanas izmaksām, rentabilitāti un pārdošanas apjomu Savienībā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šīs metodoloģijas piemērošana ir pretrunā pamatregulas 11. panta 9. punktam. Arī šis jautājums turpmāk tiks apskatīts vēlreiz (2.3. punkts).

         2.3.   Reakcijas analīze pēc galīgās izpaušanas attiecībā uz dempinga starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

               (29)

               Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza vairākus komentārus par aprēķina konkrētiem aspektiem, piemēram, ražošanas izmaksām, SG&A, peļņas normu, normālo vērtību un korekcijām. Visas šīs piezīmes tika izskatītas, un vajadzības gadījumā tika izlabotas pārrakstīšanās kļūdas. Attiecīgi tika grozīti galīgie secinājumi.

               (30)

               Turklāt pieprasījuma iesniedzējs Komisijai pieprasīja izteikt dempinga summu, balstoties uz CIF vērtību, ko tas pats bija izveidojis šai izmeklēšanai, tādējādi atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 9. apakšpunktu. Šo prasību pamatoja ar to, ka muitas iestādēs deklarētā cena ir transfērcena, kuru, iespējams, varētu uzskatīt par atbilstošu cenu muitas nolūkiem, taču tā nav cena, kas būtu jāizmanto, aprēķinot dempingu antidempinga procedūrās. Šī prasība ir jānoraida, jo starpība starp eksporta cenu un normālo vērtību, proti, dempinga summa, būtu jāizsaka, izmantojot to pašu pamatu, ko pēc tam izmanto muitas iestādes, lai noteiktu jebkuru iekasējamu maksājumu. Tā faktiski ir CIF vērtība, ko pieprasījuma iesniedzējs norādījis muitas iestādēm. Tādējādi tā tika izmantota aprēķinos.

               (31)

               Attiecībā uz ražošanas izmaksu aprēķināšanu pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja Komisijas pieeju, saskaņā ar ko normālās vērtības veidošanā tiek izmantota nesaistīta piegādātāja galvenā izmaksu posteņa vidējā iepirkuma cena un nevis faktiskā cena, ko maksā saistītam piegādātājam tajā pašā izmaksu postenī. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo saistītā piegādātāja noteiktā cena bija ievērojami zemāka nekā cena, ko maksāja par tādu pašu izejmateriālu neatkarīgam piegādātājam. Tādēļ šo cenu nevar uzskatīt par nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošu cenu. Tāpēc šis izmaksu elements bija jākoriģē.

               (32)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, veicot eksporta cenu salīdzināšanu ar normālajām vērtībām, iepakošanas izmaksas netika ņemtas vērā konsekventā veidā. Šis jautājums tika izskatīts, un vajadzības gadījumā pārrakstīšanās kļūdas tika izlabotas.

               (33)

               Pieprasījuma iesniedzējs izteica piezīmi arī par to, ka konkrēts ražojuma veids ticis izslēgts no eksporta darījumiem. Šā ražojuma veida pārdošanas apjoms Savienībā veidoja mazāk nekā 5 % no pieprasījuma iesniedzēja attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šis apgalvojums bija jānoraida, ņemot vērā, ka šā ražojuma veida pārdošana vietējā tirgū netika veikta, kā arī netika sniegtas īpašas ražošanas izmaksas. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis ražojuma veids uz ES tika eksportēts nelielā apjomā, tas netika uzskatīts par piemērotu, lai aprēķinātu normālo vērtību, pamatojoties uz cita veidu ražojumu ražošanas izmaksām, tādējādi veicot korekcijas attiecībā uz ražojumu atšķirībām.

               (34)

               Turklāt un kā tika paskaidrots iepriekš, pieprasījuma iesniedzējs atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu izteica detalizētas piezīmes, jo īpaši attiecībā uz diviem svarīgiem aspektiem saistībā ar dempinga starpības aprēķināšanu, proti: i) par jautājumu, vai CHEM, KF un RFAI veido vienu ekonomisku vienību (6), un ii) par dempinga summas aprēķināšanu atsevišķi gan CHEM, gan KF
                   (7).

               (35)

               Attiecībā uz pirmo apgalvojumu un īpaši saistībā ar aspektiem, ko pieprasījuma iesniedzējs uzsvēra atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu, tika novērots turpmāk minētais.

               (36)

               Pieprasījuma iesniedzējs atkārtoti uzsvēra savu nostāju, saskaņā ar ko abi ražotāji eksportētāji un saistītais tirgotājs RFAI principā atrodas vienu un to pašu saņēmēju īpašumā un kontrolē, un tādējādi pieprasījuma iesniedzējs nevarēs būt autonoms un tam būs vienkārši jāievēro īpašnieku norādījumi. Tas atzina visus elementus, kas uzskaitīti 24. apsvērumā, bet nepiekrita iestāžu novērtējumam, uzskatot, ka šie elementi neattiecas uz to, vai CHEM, KF un RFAI visi ir daļa no vienas un tās pašas ekonomiskās vienības.

               (37)

               Iestādes noraida pieprasījuma iesniedzēja piezīmes. Jau iepriekš uzskaitītie kritēriji, jo īpaši visi kopā, ir labs pamatojums pieprasījuma iesniedzēja apgalvojuma noraidīšanai. Visi 24. apsvērumā minētie elementi norāda uz grupas struktūru, kurā visi uzņēmumi ir atsevišķas juridiskas vienības un kurā KF un CHEM veic pilnvērtīgas ražotāju eksportētāju funkcijas (ražošanas un eksporta funkcijas), savukārt RFAI darbojas galvenokārt kā saistītais tirgotājs/importētājs ES.

               (38)

               Attiecībā uz otru apgalvojumu šajā pārskatīšanas izmeklēšanā nav nepieciešams pieņemt galīgo nostāju šajā jautājumā. Tā tas ir divu iemeslu apvienojuma dēļ. Pirmkārt, pat ja šis apgalvojums būtu ticis pieņemts (vajadzības gadījumā papildus 29. apsvērumā minētajiem apgalvojumiem), joprojām varētu konstatēt, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs nodarbojies ar dempingu ES tirgū ar dempinga starpību aptuveni 13 %. Otrkārt, kā paskaidrots turpmāk, jebkurā gadījumā pašlaik nav pietiekamu pierādījumu, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga starpību uzskatītu par ilglaicīgu.

               (39)

               Savā atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātā maksājums attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražojumiem būtu jāpalielina, jo, pieņemot, ka visi pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumi tiek noraidīti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētā dempinga starpība ir lielāka nekā piemērojamais maksājums. Tomēr, kā paskaidrots turpmāk, tā kā trūkst pierādījumu par ilglaicīgu apstākļu maiņu, nav pietiekama pamata grozīt maksājumu, ne to palielinot, ne samazinot.

         2.4.   Analīze attiecībā uz jautājumu, vai pastāv ilglaicīga apstākļu maiņa, kas pamatotu maksājuma samazināšanu vai atcelšanu

               (40)

               Tomēr, neraugoties uz dažu pieprasījuma iesniedzēja iepriekš aprakstīto apgalvojumu pieņemšanu, joprojām var konstatēt, ka tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodarbojās ar dempingu ES tirgū ar dempinga starpību vismaz 13 %. Turklāt, kā tiks paskaidrots turpmāk, jebkurā gadījumā nav pietiekamu pierādījumu, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga starpību uzskatītu par ilglaicīgu.

               (41)

               Pieprasījuma iesniedzējs savu viedokli par apstākļu maiņas ilglaicīgumu pamatoja ar šādiem apsvērumiem.

               (42)

                           i)

                           Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz pārmaiņām grupas eksporta pārdošanas struktūrā, kuras apvienojumā ar jaunu augošu tirgu izpēti esot paaugstinājušas ferosilīcija eksporta cenas visos eksporta tirgos, tostarp ES, salīdzinājumā ar cenām sākotnējās izmeklēšanas laikā. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nesniedza pamatotus pierādījumus, lai parādītu saikni starp jauno uzņēmuma struktūru, jaunu augošu tirgu izpēti un lielākām cenām ES tirgū. Arī izmeklēšanas secinājumos šāda saikne netika konstatēta. Gluži pretēji, lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta cenas bija nepārprotami augstākas salīdzinājumā ar cenām sākotnējās izmeklēšanas periodā, tomēr tās bija ārkārtīgi nepastāvīgas. Piemēram, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā starpība starp zemāko un augstāko darījuma cenu par visvairāk pārdotā modeļa tonnu ES tirgū bija vairāk nekā 100 %. Līdzīgu nepastāvību varēja novērot iekšzemes tirgū, taču cenu attīstības tendences ES tirgū nebija salīdzināmas ar cenu tendencēm iekšzemes tirgū. Tas attiecas arī uz 12 mēnešu periodu, kurš bija pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda un tika detalizēti izskatīts saistībā ar vienlaikus notiekošo izmeklēšanu saistībā ar kompensācijām. Šķiet, ka eksporta pārdošanas cenas ir tikai mainījušās globālā tirgus cenu iespaidā.

               (43)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs izmantoja līdzīgus argumentus. Tomēr atkal netika sniegti pietiekami pierādījumi. Tādēļ tika secināts, ka pašlaik nav pietiekamu pierādījumu par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šīs pieprasījuma iesniedzēja augstākās eksporta cenas varētu būt radušās dominējošo tirgus cenu (jo īpaši ES tirgus cenu) ietekmē. Citiem vārdiem sakot, nav pietiekamu pierādījumu tam, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktās pārmaiņas eksporta struktūrā bijušas šo augstāko cenu iemesls un ka tādējādi šīs cenas varētu saglabāties līdzīgā (vai augstākā) līmenī arī turpmāk. Īpaši, pretēji iesniedzēja apgalvotajam, pat pieņemot, ka jaunā struktūra ir padarījusi grupas darbību efektīvāku, tas nenozīmē, ka nākotnē tā eksporta cenas ES būs augstas un neizraisīs dempingu.

               (44)

                           ii)

                           Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā eksporta cenas uz citiem tirgiem bija līdzīgas pārdošanas cenām uz Savienību vai pat lielākas par tām. Tika veikti ievērojami ieguldījumi, lai labāk apgādātu citus tirgus. Tādēļ antidempinga pasākumu mazināšana vai atcelšana attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju neradīs stimulu palielināt eksportu uz ES un/vai samazināt eksporta cenas uz to.

               (45)

               Tomēr šis apgalvojums nevar būt pamatojums spēkā esošo pasākumu atcelšanai vai samazināšanai. Jāatgādina, ka pat saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja paša viedokli pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija konstatējams dempings. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pats uzsvēra, ka ES vēl joprojām ir viens no tā tradicionālajiem tirgiem. To apstiprina fakts, ka iesniedzēja pārdotie apjomi ES joprojām ir ļoti būtiski – ja salīdzina pārdošanas apjomus ar ES patēriņu sākotnējās izmeklēšanas periodā (8), tie veido nozīmīgu tirgus daļu (starp 5 un 20 %, precīzus skaitļus nevar atklāt konfidencialitātes apsvērumu dēļ).

               (46)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja savu nostāju par to, ka jaunās tirgus iespējas drīzāk būtu citos tirgos (Indijā, Āzijā un Amerikas Savienotajās Valstīs) un nevis ES. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nesniedza nekādus būtiskus pierādījumus, lai pamatotu savas tirgus stratēģijas. Vēl joprojām pastāvošā dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, datu trūkums par citiem tirgiem un eksporta pārdošanas cenas nepastāvība starptautiskajā tirgū ir visi tie elementi, kas neapstiprina minēto apgalvojumu, kas šā iemesla dēļ ir jānoraida.

               (47)

                           iii)

                           Treškārt, no pieprasījuma iesniedzēja viedokļa Krievijas iekšzemes tirgus ar nozīmīgu tērauda rūpniecību vēl joprojām ir viens no tā nozīmīgākajiem tirgiem, un ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc līdzīga ražojuma Krievijā palielināsies. Arī ferosilīcija iekšzemes tirgus un eksporta cenas augs daudz ātrāk nekā ražošanas izmaksas. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs varēs arī turpmāk palielināt pārdošanu iekšzemes tirgū, jo īpaši tādēļ, ka saskaņā ar iesniedzēja apgalvojumu vienīgais otrs Krievijas ferosilīcija ražotājs ražos galvenokārt pašu patēriņam, jo tajā nesen notikušas pārmaiņas īpašumtiesību jomā.

               (48)

               Pat ja visi šie apgalvojumi būtu uzskatāmi par patiesiem, tomēr joprojām var konstatēt, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs veica dempingu ar ievērojamu starpību un nestabilām cenām. Turklāt, kā tika paskaidrots iepriekš, iesniedzēja pārdotie apjomi ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neliecina par to, ka tas vairs nedarbotos šajā tirgū vai gatavotos to darīt tuvākajā nākotnē.

               (49)

               Pieprasījuma iesniedzējs piezīmēs par informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Komisijas vienīgais informācijas izpaušanā izteiktais pamatojums, lai noliegtu jautājuma par augošo pieprasījumu iekšējā tirgū atbilstību, ir nozīmīgā konstatētā dempinga starpība. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs uzsvēra, ka Komisija, lai gan tā atzina daudzus no galvenajiem apsvērumiem, kas attiecas uz Krievijas tirgu, nespēj no šiem argumentiem izdarīt atbilstošus secinājumus.

               (50)

               Šie apgalvojumi ir jānoraida. Pirmkārt, ne tikai dempinga konstatējumi, bet arī konstatējumi saistībā ar apjomu ir pretrunā ar šo argumentu. Otrkārt, iestādes norāda, ka Komisija nav neko atzinusi un nav tikuši sniegti pārliecinoši neatkarīgi dati, lai apstiprinātu apgalvojumu, ka Krievijā gaidāms pieprasījuma pieaugums pēc attiecīgā ražojuma un ka grupas eksporta cenas pieaugs daudz straujāk nekā ražošanas izmaksas.

               (51)

                           iv)

                           Ceturtkārt, pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka viņa ferosilīcija ražotnes Krievijā jau gadiem darbojas ar pilnu jaudu, ka viņš neplāno paredzamā nākotnē palielināt savu ferosilīcija kopējo ražošanas jaudu un ka nav pierādījumu par pretējo.

               (52)

               Tomēr pēc 2009. gada finanšu krīzes tika novērota ievērojama jaudas atjaunošanās, un pieprasījuma iesniedzējs ziņoja par jaudas palielināšanu par 10–20 % (intervāls norādīts konfidencialitātes nolūkos) salīdzinājumā ar periodu pirms 2009. gada finanšu krīzes.

               (53)

               Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nebija atbilstoši salīdzināt ražošanas jaudu laikā pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda ar ražošanas jaudu pārskata periodā, jo pieprasījuma iesniedzējs bija paredzējis 2009. gada finanšu krīzi un tādēļ jau samazinājis ražošanas jaudu. Šim argumentam nevar piekrist; paziņotās jaudas pieaugumu par 10–20 % var novērot, to salīdzinot ar 2007. gadu, nevis 2009. gadu, kad jauda bija zemākajā līmenī. Turklāt 2009. finanšu krīze vēl nevarēja iespaidot pieprasījuma iesniedzēja 2007. gada ražošanas jaudu.

         2.5.   Secinājums: trūkst pierādījumu par apstākļu maiņas ilglaicīgumu

               (54)

               Analizējot iesniedzēja apgalvojumus attiecībā uz apstākļu maiņas ilglaicīgumu, kā apkopojoši aprakstīts iepriekš, tika secināts, ka pašlaik nav pietiekamu pierādījumu par to, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga. Pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas un tādēļ arī tā dempinga starpība, šķiet, varētu turpināt svārstīties, jo īpaši atkarībā no pasaules tirgus cenu attīstības tendencēm. Lai gan pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka daži apstākļi ir mainījušies, tomēr tos nevar šā iemesla dēļ uzskatīt par apliecinājumu tam, ka pieprasījuma iesniedzēja cenu veidošanas tendences pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir ilglaicīgas. Tādēļ tiek izdarīts secinājums, ka pašlaik būtu pāragri un līdz ar to nepamatoti samazināt maksājumu.

         3.   CENU LABOJUMI

               (55)

               Pieprasījuma iesniedzējs kopā ar tā saistīto importētāju piedāvāja cenu labojumus saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

               (56)

               Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ražojuma cena ir ļoti nepastāvīga. Kā jau minēts 42. apsvērumā, tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas cenas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā svārstījās ļoti būtiski. Ražojums tādējādi nav piemērots, lai noteiktu nemainīgās cenas saistības. Kaut arī eksportētājs ierosināja indeksācijas mehānismu, nebija iespējams noteikt korelāciju starp gatavā ražojuma cenu nepastāvīgumu un ierosināto indeksācijas avotu, īpaši tādēļ, ka tas arī ir saistīts ar gatavo ražojumu un attiecas uz cenām, kuras ietekmēja imports par dempinga cenām. Tāpēc ierosinātā indeksācija netika uzskatīta par piemērotu.

               (57)

               Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar uzņēmumiem, tika konstatēts, ka uzņēmuma struktūras sarežģītības dēļ šķērskompensācijas risks ir ļoti augsts: tirgotājs ārpus Savienības varētu pārdot citus ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums, citai saistītai trešās valsts filiālei un pēc tam tos atkārtoti pārdot Savienībā.

               (58)

               Visbeidzot, tā kā pats ražojums pastāv atšķirīgā kvalitātē un to galvenokārt importē nefasētā veidā, muitas iestādēm nebūtu iespējams atšķirt ķīmisko specifikāciju (uz ko potenciāli attiecas dažādas minimālās importa cenas), neveicot katra darījuma individuālu analīzi, tādējādi padarot pārraudzību ļoti apgrūtinošu vai pat neiespējamu.

               (59)

               Tādējādi cenu labojumu piedāvājums tika noraidīts.

         4.   PĀRSKATĪŠANAS PABEIGŠANA

               (60)

               Ņemot vērā konstatējumus par dempingu, kā arī ar to, ka nav pierādīts apstākļu maiņas ilglaicīgums, tiek secināts, ka uz JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant un tā saistīto uzņēmumu JSC Kuznetsk Ferroalloy Works būtu jāturpina attiecināt maksājuma likmi, kas norādīta sākotnējā regulā, t. i., 22,7 %,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Ar šo izbeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu uzsākto daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ferosilīcija importam, kura izcelsme ir, inter alia, Krievijā, negrozot spēkā esošā antidempinga pasākuma līmeni.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2012. gada 16. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 55, 28.2.2008., 6. lpp.

      (3)  OV C 290, 27.10.2010., 15. lpp.

      (4)  Skatīt jo īpaši: (2009) ECR II-4133. Lieta T-143/06 MTZ Polyfilms Ltd pret Padomi.

      (5)  Kā tiks paskaidrots turpmāk, normālā vērtība, eksporta cena un to salīdzinājums pirmo reizi tika aprēķināts/veikts CHEM un KF atsevišķi. Skaidrības labad šajā daļā dažkārt “pieprasījuma iesniedzēja” vietā ir izmantots vārds “uzņēmums”, jo “pieprasījuma iesniedzējs”, kā minēts iepriekš, attiecas uz CHEM un KF kopā.

      (6)  Skatīt 23. apsvērumu.

      (7)  Skatīt 27. apsvērumu.

      (8)  Iestādes drīzāk izmanto datus par ES patēriņu sākotnējās izmeklēšanas periodā, nevis PIP laikā. Tā notiek, jo šī pārskatīšana attiecas tikai uz dempinga pārbaudi un nevis uz jautājumiem saistībā ar kaitējumu, tādēļ iestādēm nav pārbaudītu datu par ES patēriņu PIP laikā.


title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/944 (2015. gada 18. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

text:
               19.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 154/10

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/944
   (2015. gada 18. jūnijs),
   ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
   ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

               (2)

               Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2015. gada 18. jūnijā

            Komisijas

            un tās priekšsēdētāja vārdā –

            lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

         Jerzy PLEWA

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

      (2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

                  (EUR/100 kg)

                  KN kods

                  Trešās valsts kods (1)

                  Standarta importa vērtība

                  0702 00 00

                  MA

                  145,0

                  MK

                  69,6

                  TR

                  68,7

                  ZZ

                  94,4

                  0707 00 05

                  AL

                  13,4

                  MK

                  36,2

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  57,1

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  141,4

                  BO

                  147,7

                  BR

                  107,1

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  135,8

                  0808 10 80

                  AR

                  157,4

                  BR

                  102,9

                  CL

                  151,3

                  NZ

                  138,6

                  US

                  180,2

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  143,3

                  0809 10 00

                  TR

                  248,6

                  ZZ

                  248,6

                  0809 29 00

                  TR

                  344,6

                  ZZ

                  344,6

         (1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.


title: Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 400/2010 ( 2010. gada 26. aprīlis ), ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikts par cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, attiecinot to uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kas nosūtīts no Malaizijas

text:
               11.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 117/1

         PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 400/2010
   (2010. gada 26. aprīlis),
   ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikts par cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, attiecinot to uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kas nosūtīts no Malaizijas
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Spēkā esošie pasākumi un iepriekšējās izmeklēšanas

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) Padome cita starpā noteica galīgo antidempinga maksājumu (60,4 %) par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “Ķīna”) izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu (“SWR”). Šie pasākumi turpmāk tekstā būs minēti kā “sākotnējie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tekstā būs minēta kā “sākotnējā izmeklēšana”.

               (2)

               Pēc tam, kad saskaņā ar pamatregulas 13. pantu 2004. gadā konstatēja, ka sākotnējie pasākumi tika apieti, nosūtot Ķīnas izcelsmes SWR caur Maroku, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1886/2004 (3) pasākumus paplašināja un iekļāva tādu pašu SWR importu, kas nosūtīts no Marokas. Pēc tam, kad konstatēja sākotnējo pasākumu apiešanu attiecībā uz importu no Ukrainas, izmantojot Moldovu, pēc izmeklēšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 760/2004 (4) pasākumus tāpat paplašināja, to attiecinot uz tādu pašu tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Moldovas.

               (3)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 (5) pēc termiņa beigu pārskatīšanas (“termiņa beigu pārskatīšana”) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sākotnējo pasākumu līmenī cita starpā noteica galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes SWR importu. Tāpēc noteiktais maksājums saglabājas spēkā un turpmāk būs minēts kā “spēkā esošie pasākumi”.

         1.2.   Pieprasījums

               (4)

               Komisija 2009. gada 29. jūnijā saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu saņēma pieprasījumu veikt izmeklēšanu par iespējamo to antidempinga pasākumu apiešanu, kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes SWR. Pieprasījumu Eiropas Savienības tērauda trošu un tauvu ražotāju vārdā iesniedza ES Stiepļu trošu rūpniecības sadarbības komiteja (EWRIS) (“pieprasījuma iesniedzējs”).

               (5)

               Pieprasījumā bija teikts, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas ievērojami mainījās tirdzniecības modelis, kurā bija iekļauts eksports no ĶTR, Korejas Republikas un Malaizijas uz Eiropas Savienību; tam nebija cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana. Šīs tirdzniecības modeļa pārmaiņas varēja rasties saistībā ar ĶTR izcelsmes SWR pārsūtīšanu caur Korejas Republiku un Malaiziju.

               (6)

               Turklāt pieprasījumā tika apgalvots, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tika vājināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Bija arī pietiekami pierādījumi par to, ka šo palielināto importa daudzumu no Korejas Republikas un Malaizijas pārdeva par cenām, kas bija ievērojami mazākas nekā cena, kura nerada zaudējumus un bija noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

               (7)

               Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ar cenām, kas noteiktas no Korejas Republikas un Malaizijas nosūtītajām SWR, veic dempingu attiecībā pret normālo vērtību, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta līdzīgajam ražojumam.

         1.3.   Pārskatīšanas sākšana

               (8)

               Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju noteikusi, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 734/2009 (6) (“izmeklēšanas sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Komisija atbilstoši pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam ar izmeklēšanas sākšanas regulu uzdeva muitas iestādēm reģistrēt no Korejas Republikas un Malaizijas nosūtīto SWR importu.

         1.4.   Izmeklēšana

               (9)

               Komisija oficiāli informēja par izmeklēšanas sākšanu ĶTR, Korejas Republikas un Malaizijas iestādes, ražotājus/eksportētājus un tirgotājus minētajās valstīs, kā arī zināmos iesaistītos importētājus Savienībā un pieprasījuma iesniedzēju – Savienības ražošanas nozari. Anketas nosūtīja zināmajiem ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Korejas Republikā un Malaizijā, kuri Komisijai bija zināmi no pieprasījuma vai no Korejas Republikas un Malaizijas pārstāvju komandējumiem uz Eiropas Savienību vai kuri bija paziņojuši par sevi izmeklēšanas sākšanas regulas 3. panta 1. punktā norādītajos termiņos. Anketas nosūtīja arī pieprasījumā minētajiem tirgotājiem Korejas Republikā un Malaizijā, kā arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.

               (10)

               Pieteicās 15 ražotāji/eksportētāji un divi tirgotāji Korejas Republikā, divi ražotāji/eksportētāji Malaizijā, pieci ražotāji/eksportētāji Ķīnā, divi saistīti importētāji, 10 nesaistīti importētāji Eiropas Savienībā un Eiropas Stiepļu trošu importētāju asociācija. Vairāki citi uzņēmumi apgalvoja, ka tie nenodarbojas ar tā ražojuma ražošanu vai eksportu, uz kuru attiecas izmeklēšana.

               (11)

               Uz aptaujas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie uzņēmumi, un to telpās pēc tam veica pārbaudes apmeklējumus.

                              Ražotāji/eksportētāji Korejas Republikā:

                                       —

                                          Bosung Wire Rope Co., Ltd, Kimhae-Si,

                                       —

                                          Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan,

                                       —

                                          CS Co., Ltd, Yangsan-City,

                                       —

                                          Cosmo Wire Ltd, Ulsan,

                                       —

                                          Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman – Gun,

                                       —

                                          DSR Wire Corp., Suncheon-City, un saistītais uzņēmums DSR Corp., Busan,

                                       —

                                          Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city,

                                       —

                                          Kiswire Ltd, Seoul,

                                       —

                                          Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun,

                                       —

                                          Manho Rope & Wire Ltd, Busan,

                                       —

                                          Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,

                                       —

                                          Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

                                       —

                                          Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.

                              Tirgotājs Korejas Republikā:

                                       —

                                          Trion Co. Ltd, Busan.

                              Ražotāji/eksportētāji Malaizijā:

                                       —

                                          Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

                                       —

                                          Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.

                              Ražotāji/eksportētāji ĶTR:

                                       —

                                          Qingdao DSR, Qingdao,

                                       —

                                          Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao,

                                       —

                                          Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City.

                              Saistītie importētāji:

                                       —

                                          Kiswire Europe, Nīderlande,

                                       —

                                          Verope AG, Šveice.

         1.5.   Izmeklēšanas periods

               (12)

               Izmeklēšanas periods aptvēra laiku no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“IP”). Lai noskaidrotu iespējamās tirdzniecības modelī notikušās pārmaiņas, tika vākti dati par periodu no 1999. gada līdz IP beigām.

         2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

   2.1.   Vispārēji apsvērumi

               (13)

               Lai saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu novērtētu, vai pasākumi ir apieti, secīgi analizēja, vai ir vērojamas pārmaiņas trešo valstu un Eiropas Savienības tirdzniecības modelī, vai šīs pārmaiņas izraisījusi prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana, vai ir pierādījumi par kaitējumu, vai maksājuma koriģējošo ietekmi vājina līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumi un vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām, vajadzības gadījumā – saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem.

         2.2.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

               (14)

               Kā definēts sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda troses un tauvas, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses un izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru, kas pārsniedz 3 mm (nozares terminoloģijā to bieži sauc par SWR), kas patlaban atbilst KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (“attiecīgais ražojums”).

               (15)

               Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir tērauda troses un tauvas, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses un izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru, kas pārsniedz 3 mm, kuras nosūtītas no Korejas Republikas un Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā un Malaizijā (“ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana”), un kuras patlaban atbilst tiem pašiem KN kodiem, kuriem atbilst attiecīgais ražojums.

               (16)

               Izmeklēšana parādīja, ka no ĶTR uz Savienību eksportētajām SWR un no Korejas Republikas un Malaizijas uz Savienību eksportētajām SWR piemīt vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatiezīmes un ir vienādi lietošanas veidi, tāpēc tās bija uzskatāmas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         2.3.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjoma noteikšana

               (17)

               Kā teikts iepriekš 11. apsvērumā, 14 eksportētāji ražotāji Korejas Republikā, viens Korejas tirgotājs, divi ražotāji eksportētāji Malaizijā un trīs ražotāji eksportētāji Ķīnā sadarbojās, iesniedzot aizpildītas anketas.

               (18)

               Pēc aizpildītās anketas iesniegšanas viens Korejas uzņēmums paziņoja Komisijai, ka ir bankrotējis, tāpēc tas pārtrauca sadarbību.

               (19)

               Cita Korejas uzņēmuma gadījumā atzina, ka ir attaisnota 18. panta 1. punkta piemērošana (iemesli izklāstīti 47. apsvērumā).

               (20)

               Kā informēja Comext, Korejas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veidoja 81 % no kopējā Korejas eksporta uz Eiropas Savienību IP laikā. Tāpēc, lai gan sadarbības līmenis bija augsts, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pilnībā neražoja kopējo SWR eksporta apjomu no Korejas Republikas. Tādējādi kopējais eksporta apjoma rādītājs pamatojās uz Comext datiem.

               (21)

               Malaizijā ir divi zināmi ražotāji. Divu Malaizijas uzņēmumu, kas sadarbojās, kopējais eksporta daudzums pārsniedza ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importa apjomu, kas bija reģistrēts Comext. Tāpēc uzskatīja, ka ražotāji eksportētāji saražojuši kopējo SWR eksporta apjomu no Malaizijas uz Eiropas Savienību.

               (22)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Comext dati nav ticami, tāpēc kopējais eksporta apjoms no Malaizijas uz Savienību nav jānosaka uz šā pamata. Tomēr izmeklēšanas laikā dati par importu tika salīdzināti ar Malaizijas oficiālo statistiku un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Šajā analīzē netika konstatēts, ka faktiskais eksports no Malaizijas pārsniedza eksportu, par ko ziņas bija snieguši Malaizijas uzņēmumi, kuri sadarbojās. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida.

               (23)

               Ražotāji/eksportētāji ĶTR sadarbojās maz, tikai trīs ražotāji/eksportētāji iesniedza aizpildītu anketu. Turklāt neviens no šiem uzņēmumiem neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, savukārt uz Malaiziju tie eksportēja tikai niecīgu daudzumu. To uzņēmumu eksports, kuri sadarbojās, veidoja 41 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Korejas Republiku. Tāpēc, pamatojoties uz sadarbojošos personu sniegtajām ziņām, nebija iespējams skaidri noteikt SWR eksporta apjomu no ĶTR.

               (24)

               Šā iemesla dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumus par SWR importu uz Savienību un SWR eksportu no ĶTR uz Korejas Republiku un Malaiziju nācās daļēji izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu kopējo importa apjomu no ĶTR uz Savienību, izmantoja Comext datus. Lai noteiktu kopējo importa apjomu no ĶTR uz Korejas Republiku un Malaiziju, izmantoja Ķīnas, Korejas un Malaizijas valsts statistiku. Datus savstarpēji salīdzināja, izmantojot dažādus statistikas avotus, un apstiprināja ar citu statistikas datubāzu palīdzību, piemēram, Global Trade Atlas, China Export Database, kā arī ar datiem, ko iesniedza Korejas Republikas un Malaizijas muitas iestādes.

               (25)

               Korejas, Malaizijas un Ķīnas statistikā atspoguļotais importa apjoms aptvēra lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums vai ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana. Tāpēc, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem, statistika tika attiecīgi koriģēta.

         2.4.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

               (26)

               Imports no Ķīnas Savienībā pirmo reizi samazinājās tuvu nullei pēc tam, kad 1999. gadā tika noteikti pasākumi. Pēc pakāpeniska kāpuma 2003.–2006. gadā (turklāt 2006. gadā imports sasniedza lielāko apjomu jeb 8 656 tonnas) tendence mainījās, un no 2006. gada līdz IP importa apjoms atkal samazinājās vairāk nekā par 40 %.

               (27)

               No otras puses, kopējais Korejas SWR importa apjoms Eiropas Savienībā ievērojami palielinājās 1999.–2008. gadā, proti, no aptuveni 11 123 tonnām līdz 48 214 tonnām. 2002. un 2003. gadā, kā arī nesen, proti, 2006. un 2007. gadā, gada kāpums absolūtā izteiksmē bija vislielākais.

               (28)

               Pamatojoties uz sūdzībā iekļauto informāciju, kā arī datiem, ko iesniedza Korejas Republikas misija Eiropas Savienībā, uzskata, ka šajā izmeklēšanā bija ietverta lielākā daļa (iespējams, pat visi) tā ražojuma faktisko ražotāju Korejā, uz kuru attiecas izmeklēšana. Tāpēc uzskatīja, ka eksportu, ko uz Eiropas Savienību veikuši tie uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un kas veidoja aptuveni 19 % no kopējā Korejas Republikas eksporta daudzuma ziņā, lielākoties veikuši tirgotāji (izņemot 18. un 47. apsvērumā minētos ražotājus).

               (29)

               Šie uzņēmumi 2006. un 2007. gadā bija ievērojami palielinājuši eksportu uz Savienību. Šajos gados eksports bija aptuveni par 20 % lielāks nekā 2005. gadā (pirmais gads, par kuru ir pieejami dati šajā līmenī). No 2008. gada to uzņēmumu eksports, kuri nesadarbojās, samazinājās; tas jāskata saistībā ar Korejas iestāžu izmeklēšanu šajā periodā, kā aprakstīts 52. apsvērumā.

               (30)

               Attiecībā uz Malaiziju gan Comext dati, gan to uzņēmumu kopējais eksporta apjoms, kuri sadarbojās, liecina, ka iepriekš eksports no Malaizijas uz Eiropas Savienību pastāvīgi palielinājies. Vislielākais un straujākais kāpums bija no 2005. gada līdz IP, kad Malaizijas eksports uz Eiropas Savienību divkāršojās.

               (31)

                  SWR importa daudzums no iepriekšminētajām valstīm Savienībā no pasākumu noteikšanas 1999. gadā līdz IP atspoguļots 1. tabulā.

                  1.   tabula

                  SWR importa Eiropas Savienībā pārmaiņas kopš pasākumu noteikšanas

                  Avots: Comext, Korejas statistika (KITA).

                           Importa apjoms tonnās

                           1999

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           ĶTR

                           Nav pieejams

                           414

                           283

                           394

                           913

                           2 809

                           Kopējais importa īpatsvars

                           —

                           1 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                           5 %

                           Korejas Republika

                           11 122

                           12 486

                           13 280

                           16 223

                           22 302

                           31 862

                           Kopējais importa īpatsvars

                           —

                           29 %

                           32 %

                           37 %

                           47 %

                           52 %

                           Malaizija

                           2 989

                           2 366

                           4 171

                           3 371

                           4 836

                           4 426

                           Kopējais importa īpatsvars

                           —

                           5 %

                           10 %

                           8 %

                           10 %

                           7 %

                           Importa apjoms tonnās

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           IP

                           ĶTR

                           4 945

                           8 656

                           6 219

                           6 795

                           4 987

                           Kopējais importa īpatsvars

                           7 %

                           11 %

                           7 %

                           7 %

                           6 %

                           Korejas Republika

                           34 536

                           39 128

                           45 783

                           48 213

                           43 185

                           Kopējais importa īpatsvars

                           50 %

                           50 %

                           55 %

                           53 %

                           50 %

                           Korejas uzņēmumi, kas nesadarbojās

                           11 577

                           14 042

                           14 160

                           10 287

                           8 391

                              Indekss (2005 = 100)

                           100

                           121

                           122

                           89

                           72

                           Malaizija

                           5 123

                           7 449

                           8 142

                           9 685

                           10 116

                           Kopējais importa īpatsvars

                           7 %

                           10 %

                           10 %

                           11 %

                           12 %

                           Malaizijas uzņēmumi, kas sadarbojās (indekss 2006 = 100)

                           —

                           100

                           102

                           148

                           144

               (32)

               Aplūkojot iepriekš atspoguļoto triju tirdzniecības plūsmu modeli, redzams, ka jo īpaši kopš 2005. gada Korejas eksportētājiem un daļēji Malaizijas eksportētājiem bija liels noiets un tie zināmā mērā apjoma izteiksmē aizstāja Ķīnas eksportētājus Eiropas Savienības tirgū.

               (33)

               Pasaules ekonomikas attīstības palēnināšanās dēļ, kas sakrita ar IP, visās attiecīgajās valstīs samazinājās pārdotais SWR apjoms vai palēninājās tirdzniecības kāpums. Tomēr visvairāk samazinājās imports no ĶTR uz Eiropas Savienību (-27 %).

               (34)

               Tajā pašā laika posmā var novērot lielu visu diametru tērauda trošu un tauvu eksporta kāpumu no Ķīnas uz Korejas Republiku, proti, no salīdzinoši niecīga daudzuma 1999. gadā (2 519 tonnas) tas 2008. gadā palielinājās līdz 78 822 tonnām. Īpaši liels kāpums bija 2005.–2008. gadā, kad imports četrkāršojās. Pēdējos gados Ķīna bija lielākais SWR eksportētājs uz Koreju, 2008. gadā tā nodrošināja 89 % no kopējā SWR importa. 2008. gadā tikai attiecīgā ražojuma (ražojumi, kuru diametrs pārsniedza 3 mm) aprēķinātais importa apjoms bija 58 885 tonnas.

               (35)

               Aplūkojot tikai to Korejas uzņēmumu importu, kuri nesadarbojās, vērojams liels kāpums, proti, 2007. un 2008. gadā četrkāršojās šo uzņēmumu imports no Ķīnas. Lai gan pēc tam importa apjoms sāka samazināties, tas joprojām bija ievērojami lielāks par 2005. gada importa apjomu un uzskatāms par ļoti lielu.

                  2.   tabula

                  Ķīnas ražojumu imports Korejas Republikā no 1999. gada līdz IP

                           1999

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           IP

                           Imports (tonnās, visi diametri)

                           2 519

                           6 764

                           6 044

                           7 740

                           11 421

                           14 120

                           19 933

                           36 531

                           69 620

                           78 822

                           66 099

                              Gada pārmaiņas (%)

                           —

                           169

                              –11

                           28

                           48

                           24

                           41

                           83

                           91

                           13

                              –16

                           To Korejas uzņēmumu imports, kas nesadarbojās (tonnās, tikai attiecīgais ražojums)

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           7 166

                           18 053

                           33 907

                           29 717

                           22 004

                              Indekss (2005 = 100)

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           Nav pieejams

                           100

                           252

                           473

                           415

                           307

                              Avots: Korejas statistika (KITA), Korejas muitas dienestu sniegtie dati, pārbaudīta informācija, ko snieguši ražotāji, kas sadarbojās.

               (36)

               Lai noteiktu tendenci SWR tirdzniecības plūsmā no Ķīnas uz Malaiziju, ņēma vērā gan Malaizijas, gan Ķīnas statistiku. Abu valstu dati ir pieejami tikai par lielāku ražojumu grupu, nevis vienīgi par attiecīgo ražojumu. Turklāt tie ievērojami atšķīrās. Tāpēc šajā ziņā nevarēja noteikt ticamus datus.

               (37)

               Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas, ka nevarēja noteikt ticamus datus, nav pietiekami, lai secinātu, ka nav veikta pasākumu apiešana. Kā izklāstīts 38. un 55. apsvērumā, šajā izmeklēšanā pieejamie pierādījumi, piemēram, jo īpaši to Malaizijas ražotāju eksportētāju produkcijas apjoms, kuri sadarbojās, kā arī viņu eksporta pārdevumi Savienībā, liecina, ka SWR eksports no Malaizijas patiesi ir Malaizijas izcelsmes eksports, tāpēc nav saistīts ar pasākumu apiešanu. Šajā gadījumā līdz ar to nebija svarīgi, vai tika veikts imports no Ķīnas uz Malaiziju. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums tika noraidīts.

               (38)

               No 2006. gada līdz IP to izgatavotāju kopējā ražošanas apjoma attīstība, kuri sadarbojās Korejas Republikā, bija stabila. Tomēr Malaizijas ražotāji tajā pašā periodā bija ievērojami palielinājuši izlaidi.

                  3.   tabula

                  To uzņēmumu SWR produkcija, kuri sadarbojās Korejas Republikā un Malaizijā

                           Ražošanas apjoms tonnās

                           2006

                           2007

                           2008

                           IP

                           Korejas Republika

                           152 657

                           159 584

                           160 113

                           142 413

                              Indekss

                           100

                           105

                           105

                           93

                           Malaizija (indeksēts)

                           100

                           164

                           171

                           157

                              Avots: pārbaudīta informācija, ko iesnieguši ražotāji, kuri sadarbojās.

         2.5.   Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām

               (39)

               Kopējais Ķīnas eksporta apjoma uz Eiropas Savienību samazinājums no 2006. gada un vienlaicīgais eksporta apjoma kāpums no Korejas Republikas un Malaizijas un no ĶTR uz Korejas Republiku pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas, un jo īpaši līdz 2008. gadam, liecināja par tirdzniecības modeļa pārmaiņām starp iepriekšminētajām valstīm, no vienas puses, un Eiropas Savienību, no otras puses. Korejas Republikas gadījumā šo secinājumu varēja izdarīt gan kopumā, gan par 2005.–2007. gada periodu atsevišķi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri nesadarbojās.

               (40)

               Tika saņemtas piezīmes, kurās bija teikts, ka Korejas SWR eksporta apjoms Savienībā gadu gaitā bija stabils un bez pēkšņa kāpuma; šāds kāpums esot izmantots kā priekšnosacījums, lai noteiktu tirdzniecības modeļa pārmaiņas. Turklāt tika apgalvots, ka kāpums jāuzskata par dabisku Korejas SWR rūpniecības attīstību.

               (41)

               Pirmkārt, saskaņā ar pamatregulas 13. pantu tirdzniecības modeļa pārmaiņas netiek definētas vienīgi kā pēkšņs importa kāpums no valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana. Otrkārt, izmeklēšana liecina, ka, 2006. un 2007. gadā ievērojami palielinoties Korejas eksportam uz Savienību, saglabājās stabila Korejas ražotāju izlaide. Tāpēc nevarēja secināt, ka Korejas eksporta apjoma pārmaiņas noteica vienīgi Korejas SWR rūpniecības dabiskā attīstība. Visbeidzot, lielākoties pretējās tirdzniecības plūsmu tendences no Ķīnas uz Savienību un no Ķīnas uz Koreju, un no Korejas uz Savienību kopš 2006. gada skaidri liecina, ka mainījies tirdzniecības modelis starp Savienību un trešām valstīm. Tāpēc šie argumenti bija jānoraida.

         2.6.   Apiešanas raksturs

               (42)

               Pamatregulas 13. panta 1. punktā teikts, ka tirdzniecības modeļa pārmaiņas izraisa prakse, process vai darbs, kam nav citu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana. Prakse, process vai darbs cita starpā var būt tā ražojuma saņemšana caur trešām valstīm un detaļu apvienošana montāžas darbībā Eiropas Savienībā vai trešā valstī, uz kuru attiecas pasākumi. Šim nolūkam saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu tika noskaidrots, vai notiek montāžas darbības.

               (43)

               Tērauda trošu un tauvu nosūtīšanas galamērķu globāla analīze, kurus uzņēmumi, kas sadarbojās un nesadarbojās, ražojuši Korejā vai importējuši Korejā un no Korejas, ieskaitot importu uz citām valstīm un no citām valstīm, izņemot ĶTR un Savienību, liecina, ka konkrēts eksporta apjoms no Korejas uz Savienību bija Ķīnas izcelsmes imports uz Koreju, jo šo importu neiegādājās no citām trešām valstīm vai to nebija ražojuši Korejas vietējie ražotāji.

               (44)

               Turklāt, salīdzinot Korejas kopējo SWR eksportu, kas atspoguļots Korejas statistikā, un pārbaudīto informāciju, ko par savu produkciju snieguši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, redzams, ka Korejas ražotāju eksportam paredzētās produkcijas apjoms (118 856 tonnas) bija ievērojami mazāks par kopējo eksportu no Korejas (156 440 tonnas) IP. Ņemot vērā Korejas uzņēmumu lielo sadarbības pakāpi šajā izmeklēšanā, atšķirību nevar izskaidrot ar to ražotāju produkciju, kas nesadarbojās izmeklēšanā.

               (45)

               Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka daži importētāji Savienībā iegādājās Ķīnas izcelsmes SWR no Korejas eksportētājiem, kuri nesadarbojās šajā izmeklēšanā. Šo informāciju salīdzināja ar Korejas tirdzniecības datubāzēm, kas liecināja, ka vismaz daļa SWR, ko eksportēja šie uzņēmumi, kuri nesadarbojās, patiesi bija iegādāta Ķīnā.

               (46)

               Attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās, konstatēja, ka neviens no tiem IP nebija nosūtījis attiecīgo ražojumu caur Korejas Republiku. Daži no tiem importēja SWR no ĶTR, taču konstatēja, ka ražojumi tika pārdoti vienīgi vietējā tirgū un citos eksporta tirgos.

               (47)

               Par vienu uzņēmumu konstatēja, ka tas aizpildītajā anketā bija sniedzis nepareizu informāciju. Turklāt pārbaudes apmeklējumā tika daļēji liegta piekļuve informācijai. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu pamatojās uz pieejamajiem faktiem. Saskaņā ar 18. panta 4. punktu uzņēmumu informēja par nodomu neņemt vērā minētā uzņēmuma iesniegto informāciju un noteica tam termiņu, kurā sniegt sīkākus paskaidrojumus.

               (48)

               Pēc informācijas iesniegšanas uzņēmums atzina, ka agrāk tas apgājis pasākumus, norādot nepareizu ražojumu izcelsmi no ĶTR iepirktiem ražojumiem. No otras puses, uzņēmums apgalvoja, ka iesniedzis pietiekamu informāciju par produkciju, pārdevumiem un iepirkumiem IP, tas esot pārbaudīts uz vietas. Turklāt uzņēmums argumentēja, ka tas esot pietiekami, lai noteiktu, ka IP tas nav veicis spēkā esošo pasākumu apiešanu.

               (49)

               Tomēr, ņemot vērā, ka uzņēmums bija atzinis, ka iesaistījies apiešanas darbībās, un turklāt mēģinājis maldināt izmeklēšanu, tiek uzskatīts, ka ir atbilstīgi pilnīgi neņemt vērā uzņēmuma iesniegtos dokumentus un neatbrīvot šo uzņēmumu no paplašināto pasākumu piemērošanas, kā sīkāk izklāstīts 77. apsvērumā.

               (50)

               Kā paskaidrots 18. apsvērumā, viens uzņēmums paziņoja Komisijai, ka ir bankrotējis, un pārtrauca sadarbību. Tāpat kā iepriekš konstatējumi arī par šo uzņēmumu bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē.

               (51)

               Pamatojoties uz šiem faktiem, secināja, ka IP un iepriekšējos gados tika veikta pārsūtīšana, lai gan konstatēja, ka nebija iesaistīts neviens no Korejas ražotājiem, kas sadarbojās. To apstiprina arī konstatējumi par tirdzniecības modeļa pārmaiņām, kas aprakstītas iepriekš 39. apsvērumā.

               (52)

               Tiek atgādināts, ka 2007. gadā OLAF sāka izmeklēšanu par tā paša ražojuma pārsūtīšanu caur Koreju. Bija zināms, ka Korejas iestādes vienlaikus veica izmeklēšanas par iespējamo apiešanas praksi un secināja, ka vairāki uzņēmumi (lielākoties tirgotāji) darbojās krāpnieciski, jo, reeksportējot ražojumus, norādīja nepareizu to SWR izcelsmi, kas no ĶTR tika importētas Korejā.

               (53)

               Tāpēc tika apstiprināts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumus pārsūta caur Korejas Republiku.

               (54)

               Lai noteiktu, vai saskaņā ar 13. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem Korejas Republikā, izmantojot montāžas darbības, tika apieti spēkā esošie pasākumi, katram uzņēmumam analizēja izejmateriālu avotus un ražošanas izmaksas. Visos gadījumos Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velmētas stieples vai daļēji gatavi ražojumi) vērtība neatbilda 60 % vai vairāk no kopējās gatavā ražojuma sastāvdaļu vērtības. Tāpēc nevajadzēja pārbaudīt, vai bija sasniegta robežvērtība (25 %) attiecībā uz pievienoto vērtību.

               (55)

               Izmeklēšanā konstatēja, ka neviens no ražotājiem, kas sadarbojās Malaizijā, IP laikā neimportēja attiecīgo ražojumu no Ķīnas.

               (56)

               Pamatojoties uz uzņēmumu, kuri sadarbojās, eksporta uz Savienību īpatsvaru kopējā Malaizijas eksportā uz Savienību, kas reģistrēts Comext, varēja secināt, ka statistikā atspoguļoto importa kāpumu no Malaizijas var pilnībā izskaidrot ar to uzņēmumu eksportu, kuri sadarbojās. Šo secinājumu apstiprina Malaizijas ražotāju kopējā produkcijas apjoma kāpums tajā pašā laika periodā, kā aprakstīts 38. apsvērumā.

               (57)

               Pieprasījuma iesniedzējs apšaubīja šo konstatējumu, tomēr nesniedza plašāku pamatojumu vai pierādījumus. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

               (58)

               Lai noteiktu, vai saskaņā ar 13. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem Malaizijā, izmantojot montāžas darbības, tika apieti spēkā esošie pasākumi, katram uzņēmumam analizēja izejmateriālu avotus un ražošanas izmaksas. Visos gadījumos Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velmētas stieples vai daļēji gatavi ražojumi) vērtība neatbilda 60 % vai vairāk no kopējās gatavā ražojuma sastāvdaļu vērtības. Tāpēc nevajadzēja pārbaudīt, vai bija sasniegta robežvērtība (25 %) attiecībā uz pievienoto vērtību.

               (59)

               Tāpēc varēja secināt, ka tirdzniecības modeļa pārmaiņas, ko novēroja tirdzniecībā starp ĶTR, Malaiziju un Savienību, neizraisīja pasākumu apiešanas prakse Malaizijā. Līdz ar to jāizbeidz izmeklēšana par SWR importu, kas nosūtīts no Malaizijas.

         2.7.   Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga pasākumu piemērošana (Korejas Republika)

               (60)

               Izmeklēšanā nekonstatēja citus pamatotus iemeslus vai ekonomisku izskaidrojumu, kas pamatotu pārsūtīšanu, kā vien izvairīšanos no spēkā esošā antidempinga maksājuma par Ķīnas izcelsmes SWR.

         2.8.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes vājināšana (Korejas uzņēmumi, kuri nesadarbojās)

               (61)

               Lai novērtētu, vai importētie ražojumi daudzuma un cenu ziņā vājina to spēkā esošo pasākumu ietekmi, kas bija noteikti SWR importam no Ķīnas, izmantoja Comext datus, jo tie bija labākie pieejamie dati par to uzņēmumu eksporta daudzumu un cenām, kuri nesadarbojās. Šādi iegūtās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Eiropas Savienības ražotājiem bija noteikts termiņa beigu pārskatīšanā.

               (62)

               Korejas importa kāpums tika uzskatīts par ievērojamu daudzuma ziņā, ņemot vērā tirgus lielumu, kas tika noteikts termiņa beigu pārskatīšanā (Regulas (EK) Nr. 1858/2005 99. apsvērums). Aprēķinātais patēriņš Savienībā šajā izmeklēšanas periodā līdzīgi norāda uz šā importa nozīmi. Salīdzinot kaitējuma novēršanas līmeni, kas bija noteikts termiņa beigu pārskatīšanā, un vidējo svērto eksporta cenu, konstatēja ievērojamu mērķa cenas samazinājumu. Tāpēc secināja, ka pasākumi vājināti daudzuma un cenu ziņā.

         2.9.   Pierādījumi par dempingu (Korejas uzņēmumi, kuri nesadarbojās)

               (63)

               Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktu tika pārbaudīts, vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret tādiem pašiem vai līdzīgiem ražojumiem iepriekš noteikto normālo vērtību.

               (64)

               Termiņa beigu pārskatīšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām Turcijā, kas šajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analoga valsti ĶTR. Šajā izmeklēšanā noteica, ka velmētu stiepļu (svarīgākais izejmateriāls, ko izmanto SWR ražošanā) cena ir ievērojami palielinājusies kopš termiņa beigu pārskatīšanas. Turklāt un ņemot vērā to, ka izejmateriālu cenas pārmaiņas tika atspoguļotas eksporta cenā IP, uzskatīja par lietderīgu atjaunināt iepriekš noteikto normālo vērtību, ņemot vērā izejmateriālu cenu pārmaiņas.

               (65)

               Konstatēja, ka ievērojama Korejas eksporta daļa tiešām bija Korejas produkcija. Tāpēc, lai noteiktu tās cenas eksportam no Korejas Republikas, kuras ietekmēja pasākumu apiešana, tika ņemts vērā tikai to ražotāju eksportētāju eksports, kuri nesadarbojās, turklāt izmantoja pieejamos faktus, proti, par SWR vidējo eksporta cenu IP, kas reģistrēta Comext.

               (66)

               Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atšķirību korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību. Attiecīgi veica korekcijas, lai ņemtu vērā netiešo nodokļu, transporta un apdrošināšanas izmaksu atšķirības, pamatojoties uz Korejas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējām izmaksām IP.

               (67)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot termiņa beigu pārskatīšanā noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar šīs izmeklēšanas IP noteiktajām vidējām svērtajām eksporta cenām, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

               (68)

               Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējās svērtās eksporta cenas, noteica dempingu.

         3.   PASĀKUMI

               (69)

               Minēto iemeslu dēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas bija noteikts Ķīnas izcelsmes SWR importam, tiek apiets, pārsūtot to caur Korejas Republiku.

               (70)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jāpaplašina un jāiekļauj arī tā paša ražojuma imports, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tas deklarēts ar Korejas Republikas izcelsmi.

               (71)

               Regulas (EK) Nr. 1858/2005 1. panta 2. punktā noteiktie pasākumi, kuru piemērošanas joma ir jāpaplašina, ir galīgais antidempinga maksājums 60,4 %, ko piemēro CIF neto cenai, Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai, pirms muitas nodokļa nomaksas.

               (72)

               Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punkta un 14. panta 5. punktu, kas nosaka, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot prasību par reģistrāciju, kuru noteica ar izmeklēšanas sākšanas regulu, maksājumi ir jāiekasē par to reģistrēto SWR importu, kas nosūtīts no Korejas.

         4.   IZMEKLĒŠANAS PRET MALAIZIJU IZBEIGŠANA

               (73)

               Ņemot vērā konstatējumus par Malaiziju, jāizbeidz izmeklēšana par iespējamo antidempinga pasākumu apiešanu, ko veic, izmantojot no Malaizijas nosūtītu SWR importu, un jāpārtrauc no Malaizijas nosūtīta importa reģistrēšana, ko ieviesa ar izmeklēšanas sākšanas regulu.

               (74)

               Pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja priekšlikumu izbeigt izmeklēšanu pret Malaiziju. Tā kā visi viņa argumenti iepriekš tika apskatīti, nebija nekāda cita iemesla, lai atkārtoti apsvērtu priekšlikumu.

         5.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

               (75)

               Korejas Republikas 14 uzņēmumi, kuri iesniedza aizpildītas anketas, pieprasīja tos atbrīvot no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

               (76)

               Kā paskaidrots 18. apsvērumā, vēlāk viens uzņēmums pārtrauca sadarbību. Tādējādi atbrīvojuma pieprasījums saskaņā ar 13. panta 4. punktu bija jānoraida.

               (77)

               Kā izklāstīts 47. apsvērumā, cits uzņēmums sniedza nepareizu informāciju un liedza piekļuvi vajadzīgajai informācijai. Tādējādi atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar 13. panta 4. punktu nevarēja piešķirt.

               (78)

               Trešais uzņēmums Korejas Republikā neeksportēja ražojumu ne IP laikā, ne vēlāk, un nevarēja izdarīt secinājumus par tā darbību raksturu. Tāpēc šim uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu. Tomēr, ja izrādīsies, ka pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu paplašināšanas ir izpildīts pamatregulas 11. panta 4. punkts un 13. panta 4. punkts, pēc pieprasījuma var pārskatīt uzņēmuma situāciju.

               (79)

               Šis trešais uzņēmums iebilda un atkārtoti pieprasīja atbrīvojumu. Tomēr tas neiesniedza jaunu informāciju un pierādījumus, kas varētu mainīt iepriekšminēto lēmumu. Tāpēc pieprasījumu nevarēja apmierināt.

               (80)

               Konstatēja, ka pasākumus neapiet neviens no tiem uzņēmumiem Korejas Republikā, kuri sadarbojās. Turklāt neviens no uzņēmumiem, kuri pieprasīja atbrīvojumu, nav saistīts ar uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pasākumu apiešanu. Īpaši tiek atgādināts, ka četri attiecīgie ražotāji ir saistīti ar ĶTR uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sākotnējie pasākumi. Tomēr nav pierādījumu tam, ka šāda saistība tika izveidota vai izmantota, lai apietu spēkā esošos pasākumus, kas noteikti Ķīnas izcelsmes importam. Tāpēc atbrīvojumi jāpiešķir visiem pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un nav minēti 76. līdz 78. apsvērumā.

               (81)

               Tāpēc uzskata, ka šajā gadījumā vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir prasība par to, ka dalībvalstu muitas iestādēm tiek iesniegts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecas paplašinātais antidempinga maksājums, ko piemēro visiem tiem uzņēmumiem Korejas Republikā, kuriem nav piešķirts atbrīvojums.

               (82)

               Citiem attiecīgajiem eksportētājiem, ar kuriem Komisija šajā izmeklēšanā nesazinājās un kuriem ir nodoms iesniegt prasību piešķirt atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, būs jāaizpilda anketa, lai Komisija varētu spriest par to, vai atbrīvojums būtu attaisnots. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Pieprasījums būtu adresējams tieši Komisijai, pievienojot visas vajadzīgās ziņas.

               (83)

               Ja piešķir atbrīvojumu, Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ierosina atbilstoši grozīt šo regulu. Pēc tam visus piešķirtos atbrīvojumus kontrolēs, lai nodrošinātu regulā paredzēto nosacījumu izpildi.

         6.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (84)

               Visas ieinteresētās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekšminēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika izskatītas. Neviens no minētajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo paplašina galīgo antidempinga maksājumu, ko noteica ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma izmēru, kas pārsniedz 3 mm, attiecinot to uz no Korejas Republikas nosūtītu tērauda trošu un tauvu importu, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma izmēru, kas pārsniedz 3 mm, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā; šie ražojumi patlaban atbilst KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (Taric kods 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 un 7312109813), izņemot ražojumus, kurus izgatavojuši turpmāk norādītie uzņēmumi:

               Valsts

               Uzņēmums

                  Taric papildkods

               Korejas Republika

                  Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

               A969

                  Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

               A969

                  CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

               A969

                  Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

               A969

                  Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

               A969

                  DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

               A969

                  Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

               A969

                  Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

               A969

                  Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

               A969

                  Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

               A969

                  Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

               A969

         2.   To atbrīvojumu piemērošana, kuri piešķirti 1. punktā minētajiem uzņēmumiem vai kurus Komisija ir atļāvusi saskaņā ar 3. panta 2. punktu, ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja neiesniedz šādu rēķinu, piemēro 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
   3.   Šā panta 1. punktā paplašināto maksājumu iekasē par importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tas ir deklarēts ar izcelsmi Korejas Republikā, un reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 734/2009 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot importu, kuru ražojuši 1. punktā norādītie uzņēmumi.
   4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Ar šo izbeidz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 734/2009 sākto izmeklēšanu par to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam, izmantojot no Malaizijas nosūtītu tērauda trošu un tauvu importu, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Malaizijā, un par šāda importa reģistrāciju.
   3. pants
   1.   Pieprasījumu atbrīvojumam no maksājuma, kura piemērošanas joma ir paplašināta ar 1. pantu, iesniedz rakstiski Eiropas Savienības oficiālajā valodā, un tas jāparaksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotam pārstāvim. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

                  European Commission

                  Directorate-General for Trade

                  Directorate

                  Office: N-105 04/92

                  1049 Bruxelles/Brussel

                  BELGIQUE/BELGIË

               Fakss +32 22956505

         2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju var ar lēmumu piešķirt atbrīvojumu no 1. pantā paplašinātā maksājuma tādu uzņēmumu importam, kuri neapiet ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteiktos antidempinga maksājumus.
   4. pants
   Muitas iestādēm ir jāpārtrauc importa reģistrācija, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 734/2009 2. pantu.
   5. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Luksemburgā, 2010. gada 26. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

      (2)  OV L 217,17.8.1999., 1. lpp.

      (3)  OV L 328, 30.10.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 120, 24.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 299,16.11.2005., 1. lpp.

      (6)  OV L 208, 12.8.2009., 7. lpp.

      PIELIKUMS
      Regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā:

                  1.

                  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds/uzvārds un amats.

                  2.

                  Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais [attiecīgā ražojuma] (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildkods), (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”

                  3.

                  Datums un paraksts.