title: Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1171 (2017. gada 30. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam

text:
               1.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 170/62

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1171
   (2017. gada 30. jūnijs),
   ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Spēkā esošie pasākumi

               (1)

               Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 457/2011 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”, jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes melamīna importam.

               (2)

               Pasākumu veids tika noteikts fiksēta maksājuma veidā 415 EUR/t visam importam no ĶTR, izņemot trīs Ķīnas ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās un kam tika piešķirta minimālā importa cena (“MIC”) 1 153 EUR/t.

         2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

               (3)

               Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija saņēma pieprasījumu sākt spēkā esošu pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (4).

               (4)

               Pieprasījumu iesniedza trīs Savienības ražotāji: Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV un Grupa Azoty Zaklady Azotow Pulawy SA (“pieprasījuma iesniedzēji”). 2015. gadā tie ražoja vairāk nekā 50 % no melamīna kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

               (5)

               Pieprasījums tika pamatots ar to, ka, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, ļoti iespējams, atkārtotos dempings un Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums.

         3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

               (6)

               Konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, Komisija 2016. gada 11. maijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009.

         4.   Izmeklēšana

   4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

               (7)

               Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

         4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

               (8)

               Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā, zināmos importētājus un tirgotājus un to apvienības, zināmos skartos lietotājus un eksportētājas valsts pārstāvjus.

               (9)

               Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

               (10)

               Procedūras sākumposmā Komisijas dienesti uzklausīja vienu ieinteresēto personu, proti, Ķīnas Starptautiskās tirdzniecības veicināšanas padomi (CCPIT). Pēc informācijas galīgās izpaušanas 2017. gada 4. maijā to pašu ieinteresēto personu atkal uzklausīja uzklausīšanas amatpersona.

         4.3.   Atlase

               (11)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka gadījumā, ja pieteiktos ievērojams skaits ieinteresēto personu, tā paredzējusi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veidot ieinteresēto personu izlasi.

         —   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

               (12)

               Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Savienībā apzināt citus iespējamos Ķīnas ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

               (13)

               ĶTR ražotāji eksportētāji nesniedza aizpildītas atlases veidlapas un nenolēma sadarboties termiņbeigu pārskatīšanā. Tāpēc šajā procedūrā Ķīnas ražotāju eksportētāju izlase netika veidota.

         —   Savienības ražotāju atlase

               (14)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Trīs Savienības ražotāji, kas bija arī pieprasījuma iesniedzēji, atbildēja uz standarta veidlapu jautājumiem, savukārt divi citi Savienības ražotāji izmeklēšanā nesadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko melamīna pārdošanas un ražošanas reprezentatīvo apjomu. Provizoriskajā izlasē ietilpa trīs Savienības ražotāji, kas sadarbojās. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms atbilda vairāk nekā 80 % kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma 2015. gadā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un provizoriskā izlase tādējādi tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

         —   Nesaistīto importētāju atlase

               (15)

               Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, visi zināmie (kopumā piecpadsmit) importētāji/izplatītāji tikai aicināti aizpildīt atlases veidlapu, kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu.

               (16)

               Aizpildītu atlases veidlapu iesniedza tikai viens importētājs, tāpēc atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.

         4.4.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

               (17)

               Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

               (18)

               Komisija nosūtīja anketas diviem ražotājiem analogajā valstī, trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, vienam nesaistītajam importētājam un sešdesmit deviņiem zināmajiem lietotājiem Savienībā.

               (19)

               Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem potenciālajiem ražotājiem analogajā valstī, trim izlasē iekļautajiem ražotājiem Savienībā, viena nesaistītā importētāja un četriem lietotājiem.

               (20)

               Komisija veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

                           a)

                           ražotāji Savienībā:

                                       —

                                          Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A, Polija,

                                       —

                                          OCI Nitrogen BV, Nīderlande,

                                       —

                                          Borealis Agrolinz Melmine GmbH, Austrija;

                           b)

                           importētāji:

                                       —

                                          Globe Chemicals GmbH, Vācija;

                           c)

                           lietotāji:

                                       —

                                          Melamin d.d. Kocevje, Slovēnija,

                                       —

                                          Tinde d.o.o, Slovēnija,

                                       —

                                          ChemCom B.V, Nīderlande;

                           d)

                           ražotājs tirgus ekonomikas analogajā valstī:

                                       —

                                          Nissan Chemical Industries Ltd., Japāna.

         B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

   1.   Attiecīgais ražojums

               (21)

               Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes melamīns, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2933 61 00.

               (22)

               Melamīns ir balts kristālisks pulveris, ko lielākoties iegūst no urīnvielas un izmanto galvenokārt laminātos, koksnes līmvielās, lējumu masās un papīra/tekstilmateriālu apstrādē.

         2.   Līdzīgais ražojums

               (23)

               Tika konstatēts, ka analogajā valstī Japānā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam melamīnam, kā arī melamīnam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojumi.

               (24)

               Tāpēc Komisija secina, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

         C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (25)

               Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

         1.   ĶTR sadarbības līmenis

               (26)

               Pēc pārskatīšanas procedūras sākšanas visi zināmie Ķīnas ražotāji eksportētāji (71 uzņēmums vai uzņēmumu grupa) tika aicināti pieteikties un aizpildīt atlases veidlapu, kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu. Taču uz pārskatīšanas procedūras sākšanu neviens Ķīnas uzņēmums nereaģēja un arī nenolēma sadarboties kādā tālākā procedūras posmā.

               (27)

               Vienīgā reakcija no Ķīnas bija tāda, ka CCPIT sniedza informāciju, kam vēlāk sekoja uzklausīšana.

               (28)

               Pieprasījuma iesniedzēji apstrīdēja CCPIT ieinteresētās personas statusu. Pieprasījuma iesniedzēji iesniegtajā informācijā apgalvo, ka CCPIT nav ne attiecīgā ražojuma eksportētājs, ne šādu eksportētāju apvienība un ka tādējādi tās piezīmes nebūtu jāņem vērā nemaz.

               (29)

                  CCPIT (sauktā arī par Ķīnas Starptautiskās tirdzniecības palātu (CCOIC)) citu starpā ietilpst uzņēmumi un organizācijas, kas pārstāv Ķīnas tautsaimniecības un tirdzniecības nozari. Tādējādi to varētu uzskatīt par eksportētāju, arī attiecīgā ražojuma eksportētāju, apvienību. Pēc informācijas galīgās izpaušanas CCPIT apstiprināja, ka starp palātas locekļiem ir 9 melamīna ražotāji. Turklāt saskaņā ar CCPIT statūtiem CCPIT pienākumi ir veikt organizatorisko darbu, sniegt palīdzību vai darboties Ķīnas uzņēmumu un privātpersonu vārdā tādās trešo valstu procedūrās kā antidempinga procedūras. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija, tāpat kā iepriekšējās antidempinga procedūrās (6), uzskatīja CCPIT par ieinteresēto personu.

         2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

   a)   Analogā valsts

               (30)

               Normālā vērtība bija jānoteic saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. panta a) punktu, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām iekšzemes tirgū vai salikto vērtību piemērotā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogajā valstī”).

               (31)

               Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti Komisija izvēlējās Indonēziju. Taču 2011. gadā tika slēgta tā Indonēzijas ražotāja ražotne, kurš sadarbojās. Minētais uzņēmums bija vienīgais melamīna ražotājs Indonēzijā, tāpēc šo valsti vairs nevar izmantot par potenciālo analogo valsti.

               (32)

               Pieprasījuma iesniedzēji pieprasījumā ierosinājuši par analogo valsti izmantot ASV. Tādējādi pieprasījuma iesniedzēju pieprasījumā provizoriskam dempinga starpības aprēķinam izmantota ASV tirgus saliktā normālā vērtība. Tomēr, ņemot vērā, ka ASV ir tikai viens melamīna iekšzemes ražotājs, kuru patlaban aizsargā ļoti augstas likmes antidempinga un kompensācijas pasākumi, Komisija nolēma meklēt alternatīvu analogo valsti, lai gan ASV ražotājs vēlējās sadarboties un aizpildīja anketu.

               (33)

               Paziņojumā par procedūras sākšanu par potenciālām analogajām valstīm paredzēts izmantot arī citas valstis, kurās ražo melamīnu, proti, Indiju, Irānu, Japānu, Kataru, Krieviju un Trinidādu un Tobāgo. Pēc šīs pārskatīšanas procedūras sākšanas Komisija sazinājās ar astoņiem uzņēmumiem minētajās valstīs. Sadarboties analogās valsts ražotāja statusā piekrita tikai viens uzņēmums, proti, Japānas Nissan Chemical Industries Ltd., un tas aizpildīja anketu, kura vēlāk tikai pārbaudīta uz vietas.

               (34)

               Pēc informācijas galīgās informācijas izpaušanas CCPIT apgalvoja, ka publiski pieejamajā dokumentācijā nav atrodama attiecīgā ražojuma otrā Japānas ražotāja eksportētāja kontaktinformācija, tāpēc CCPIT nespēj pārbaudīt, vai konkrētais Japānas uzņēmums tiešām atteicies sadarboties procedūrā.

               (35)

               Šajā ziņā Komisija skaidro, ka Komisija ar visiem potenciālo analogo valstu ražotājiem sazinājās vismaz divreiz (2016. gada 15. jūlijā un 16. septembrī) un katram no tiem tika nosūtīta anketas veidlapa. Tomēr publiski pieejamajā dokumentācijā sarakste netika atklāta un cits citam netika atklāti arī attiecīgo e-pastu adresāti (7), jo šie ražotāji ir konkurenti. Tika apstiprināts, ka no attiecīgā ražojuma otrā ražotāja Japānā netika saņemta atbilde.

               (36)

               Ņemot vērā Japānas iekšzemes tirgus lielumu un konkurences līmeni tajā, Komisija uzskatīja Japānu par piemērotu analogo valsti. Japānā ir divi iekšzemes ražotāji un ievērojama tirgus daļa ir importam (tiek lēsts, ka 12 %). Arī abi Japānas ražotāji veic eksportu, tā ka tiem jāspēj ar izmaksām un cenām konkurēt starptautiskā mērogā. Valsti neaizsargā lieli muitas nodokļi. Tie ir 3,1 % PTO loceklēm, bet 0 % VPS režīmā, kas attiecas arī uz ĶTR – lielāko eksportētāju uz Japānas tirgu. Patlaban netiek piemēroti tirdzniecības aizsardzības pasākumi.

               (37)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Japāna ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

               (38)

                  CCPIT apstrīdēja normālās vērtības noteikšanai izmantoto analogās valsts metodiku pašu par sevi, apgalvodama, ka pēc 2016. gada 11. decembra vairs nav spēkā Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. sadaļa. Tādējādi normālā vērtībā attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu jāaprēķina, pamatojoties uz viņu pašu iekšzemes cenām un/vai izmaksām.

               (39)

               Komisija noraidīja šo apgalvojumu. Paziņojums par procedūras sākšanu tika publicēts 2016. gada 11. maijā, tāpēc piemērojamais tiesiskais regulējums ir “Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis”. Tāpēc normālā vērtība tiks noteikta, pamatojoties uz analogās valsts datiem. Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tika dota iespēja iesniegt TER (tirgus ekonomikas režīma) pieprasījuma veidlapas, bet neviens no tiem neiesniedza šādu pieprasījuma veidlapu.

               (40)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja, ka par analogo valsti būtu vajadzējis izmantot ASV. Tie atzina, ka 36. apsvērumā izklāstīto Komisijas konstatējumu dēļ ASV ražotāja iekšzemes tirgū izmantotā cena varētu būt nepiemērota, lai to izmantotu par pamatu normālās vērtības aprēķiniem. Tomēr šīm ASV tirgus īpatnībām nevajadzētu liegt to, kas ASV izmanto par analogo valsti aprēķiniem, ko veic ar saliktās normālās vērtības metodiku. Katrā ziņā pieprasījuma iesniedzēji neapstrīdēja to, ka par analogo valsti izmanto Japānu.

               (41)

               Komisija uzskata, ka 36. apsvērumā aprakstīto izkropļojumu dēļ ASV nav piemērota analogā valsts visos apstākļos, arī tad ne, kad jāaprēķina saliktā normālā vērtība. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. Turklāt Komisija norāda, ka pieprasījuma iesniedzēji neapstrīd Japānas izvēli par analogo valsti.

         b)   Normālā vērtība

               (42)

               Par pamatu normālās vērtības noteikšanai tika izmantota informācija, kas bija saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

               (43)

               Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis reprezentatīvs. Tālab tā kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms tika salīdzināts ar attiecīgā ražojuma kopējo apjomu, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka līdzīgais ražojums Japānas iekšzemes tirgū tiek pārdots reprezentatīvā apjomā. Attiecīgais ražojums tika uzskatīts par homogēnu, tāpēc nebija vajadzīga reprezentativitātes pārbaude pa ražojuma veidiem. Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka ražojums iekšzemes tirgū tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam.

               (44)

               Pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām (ražošanas izmaksas plus PVA izmaksas) vai lielāka par tām, bija mazāks par 80 % no kopējā iekšzemes pārdošanas apjoma, tāpēc normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz rentablo iekšzemes darījumu cenām, kas tika koriģētas EXW līmenī. Korekcija bija 2 %–7 % apmērā.

               (45)

               Japānas ražotājs izmantoja citādu ražošanas metodi, nekā parasti izmanto Ķīnas un Savienības ražotāji (galvenā izejviela vēlāk melamīna ražošanai izmantojamās urīnvielas ražošanai ir jēlbenzīns, nevis dabasgāze), tāpēc ražošanas izmaksas, ko normālās vērtības aprēķināšanai izmanto parastās tirdzniecības aprites pārbaudē, tika koriģētas uz leju, lai atspoguļotu atšķirību ražošanas metodē. Tā tika balstīta uz attiecīgo pamata izejvielu – jēlbenzīna un dabasgāzes – faktisko ražošanas izmaksu starpību. Korekciju bija iespējams precīzi aprēķināt analogās valsts ražotājam, kas sadarbojās, jo konkrētais uzņēmums pēc PIP mainīja ražošanas metodi uz parasto metodi, kurā izmanto dabasgāzi. Aprēķinā tika ņemtas vērā arī abu galveno izejvielu tirgus cenu izmaiņas pēc PIP. Precīzu korekcijas apmēru un tā aprēķinu nevar atklāt, jo tie balstīti uz viena uzņēmuma izmaksu datiem, kas tāpēc ir konfidenciāli. Tomēr ieinteresētajām personām tika izpausts aptuvens korekcijas līmenis, kas bija norādīts diapazonos.

         c)   Eksporta cena

               (46)

               Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, tāpēc vidējā eksporta cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tika iegūta no Eurostat importa statistikas. Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem vai sākotnējā izmeklēšanā savāktajiem datiem, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 10. punktā uzskaitītajiem piemērojamajiem faktoriem eksporta cena tika koriģēta no CIF cenas uz EXW cenu. Kopējais korekcijas apmērs bija 11 %.

         d)   Salīdzinājums

               (47)

               Normālā vērtība un vidējā Ķīnas eksporta cena, kas noteikta šeit iepriekš, tika salīdzinātas EXW līmenī.

               (48)

               Kā jau paskaidrots 44. un 46. apsvērumā, lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Iekšzemes cenām tika izdarīta korekcija attiecībā uz iekšzemes vedmaksu. Eksporta cenām tika izdarīta korekcija attiecībā uz iekšzemes vedmaksu, kravas apstrādi un jūras vedmaksu.

               (49)

               Ķīna eksportam piemēro daļējas PVN atmaksas politiku, un šajā gadījumā 8 % PVN netika atmaksāts. Lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek izteikta tajā pašā nodokļu līmenī, kurā eksporta cena, normālā vērtība tika koriģēta uz augšu ar to PVN daļu, ko piemēro melamīna eksportam un kas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem netika atmaksāta (8).

         e)   Dempinga starpība

               (50)

               Šajā pārskatīšanā, kā arī sākotnējā izmeklēšanā attiecīgais ražojums tiek uzskatīts par homogēnu. Tāpēc nebija vajadzīgs dempinga starpības aprēķins pa ražojuma veidiem. Vidējā Ķīnas eksporta cena uz Savienību bija ievērojami mazāka nekā analogajā valstī noteiktā normālā vērtība. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji turpinājuši pārdot Savienības tirgū savus ražojumus par dempinga cenām, kuru starpība PIP laikā sasniedza pat 21,0 %.

               (51)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas CCPIT apgalvoja, ka konkrētu normālās vērtības un eksporta cenas aprēķinā veikto korekciju būtība un precīzs apmērs nav izpausts ieinteresētajām personām.

               (52)

               Šajā ziņā tiek atgādināts, ka procedūrā neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās. Tāpēc neviena Ķīnas ieinteresētā persona nesaņēma detalizētu eksporta cenas aprēķinu. Attiecībā uz normālās vērtības korekcijām tiek atgādināts, ka tās tika balstītas tikai uz viena analogās valsts uzņēmuma datiem, tāpēc konfidencialitātes apsvērumu dēļ tās varētu izpaust tikai diapazonos, nevis sniegt precīzus skaitļus, jo konkrētajam uzņēmumam dati ir ļoti sensitīvi. Turklāt konkrētajai ieinteresētajai personai uzklausīšanā tika sniegti detalizēti skaidrojumi par korekciju raksturu un izmantoto datu avotiem (izņemot 48. apsvērumu). Tāpēc tiek noraidīts apgalvojums par to, ka nav pienācīgi izpausta informācija par aprēķiniem.

         f)   Secinājums par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

               (53)

               Komisija konstatēja, ka PIP laikā Ķīnas ražotāji eksportētāji turpinājuši eksportēt melamīnu uz Savienību par dempinga cenām (tomēr mazākos apjomos, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā).

               (54)

               Tomēr vairākums (9) importa no Ķīnas Savienībā notika MIC sistēmā, tāpēc nevar uzskatīt, ka pašreizējā eksporta cena noteikti atspoguļo, kāds būtu faktiskais cenu līmenis tad, ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti. Turklāt attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR Savienībā PIP laikā bija samērā mazs (aptuveni 2 % tirgus daļa). Tāpēc Komisija pārbaudīja arī dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti.

         3.   Pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību

               (55)

               Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tā pētīja Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Ķīnas eksportētāju rīcību citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu.

               (56)

               Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc dempinga turpināšanās iespējamības analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto un uz publiski pieejamo informāciju.

         a)   Ražošanas apjoms un neizmantotā jauda ĶTR

               (57)

               Pieprasījumu iesniedzēju sniegtā statistika liecina, ka jau 2013. gadā Ķīnas ražošanas jauda bija sasniegusi 1,9 miljonus tonnu (10). Tajā pašā gadā Ķīnas ražošanas apjoms bija gandrīz 1,1 miljons tonnu, savukārt Ķīnas iekšzemes tirgus bija ap 852 000 tonnām liels.

               (58)

               Ņemot vērā ražošanas apjomu Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas neizmantotā jauda bija ievērojama, proti, aptuveni 800 000 tonnu. Spriežot pēc 2013. gada datiem, faktiskais ražošanas apjoms Ķīnā gandrīz pilnībā aptvēra tās iekšzemes pieprasījumu (importa apjoms bija nenozīmīgs – ap 700 tonnu) un ļāva vēl eksportēt 205 000 tonnu.

               (59)

               PIP laikā Ķīnas kopējais eksports pieauga līdz 240 000 tonnu (11). Šis rādītājs, kā arī iepriekš minētā milzīgā neizmantotā jauda jāskata arī attiecībā pret kopējo patēriņu Savienības tirgū, kas PIP laikā tika lēsts 393 000 tonnu apjomā.

               (60)

               Iedarbinot savu neizmantoto jaudu, Ķīnas ražošana teorētiski varētu vairāk nekā 2 reizes apmierināt kopējo patēriņu Savienībā, pat ņemot vērā Ķīnas iekšzemes pieprasījumu un eksportu uz trešām valstīm.

               (61)

                  CCPIT apgalvoja, ka Ķīnas rezerves jaudas aplēsē būtu jāņem vērā Ķīnas iekšzemes tirgus gaidāmā izaugsme. Faktiski 57. apsvērumā minētajā ziņojumā arī ir aplūkota Ķīnas iekšzemes tirgus izaugsme. Tajā iekļautā aplēse liecina, ka iekšzemes patēriņš Ķīnā varētu pieaugt par 5,9 % gadā un 2018. gadā sasniegt 1,1 miljonu tonnu. Tomēr, pat ņemot vēra šo iekšzemes pieprasījuma pieaugumu un kopējo eksporta apjomu aptuveni 250 000 vai pat 300 000 tonnu apmērā, ĶTR neizmantotā jauda joprojām pārsniegtu kopējo patēriņu Savienības tirgū. Šis scenārijs ir balstīts uz piesardzīgu pieņēmumu, ka 2013.–2018. gadā Ķīnas kopējā ražošanas jauda netiek palielināta.

               (62)

               Tāpēc Komisija secināja, ka ĶTR melamīna ražošanas neizmantotā jauda ir nozīmīga un tā pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā.

               (63)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas CCPIT apgalvoja, ka Komisijas secinājumi par Ķīnas neizmantoto jaudu ir balstīti uz aplamu analīzi, jo izmantoti skaitliskie rādītāji par dažādiem laikposmiem, proti, faktisko ražošanas jaudu, sākot no 2013. gada, un faktisko eksporta kopapjomu no Ķīnas un aplēsto patēriņu PIP laikā. Bez tam CCPIT norāda, ka Komisija analīzē lielāko uzmanību pievērsusi lielajam attiecīgā ražojuma eksporta no Ķīnas kopapjomam PIP laikā un ignorējusi faktu, ka Savienības tirgum paredzētais eksports bijis samērā mazs. Visbeidzot, CCPIT nāca klajā ar alternatīvu metodi, kā 2018. gadam aprēķināms prognozētais Ķīnas jaudas izmantojums un neizmantotā jauda, – tās pamatā ir skaitliskie rādītāji, kas sniegti termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 24. pielikumā, nevis skaitliskie rādītāji tā 9. pielikumā, kurus bija izmantojusi Komisija.

               (64)

               Atbildot uz iepriekš minēto, pirmkārt, būtu jāuzsver, ka analīzē izmantotais pieņēmums, ka kopējās ražošanas jaudas pieaugums Ķīnā no 2013. gada līdz PIP ir nulle, bija ļoti piesardzīga pieeja. Ja Komisija izmantotu šo skaitlisko aplēsi arī attiecība uz PIP, piemērojot metodiku, kura balstās uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikumu, Ķīnas ražošanas jaudas skaitliskais rādītājs būtu par 230 000 tonnām lielāks.

               (65)

               Otrkārt, Ķīnas neizmantotās jaudas analīzē un aplēsē svarīgs ir Ķīnas iekšzemes patēriņa kopapjoms un Ķīnas eksporta kopapjoms, nevis eksporta apjoms uz konkrētiem tirgiem, šajā gadījumā – uz Savienību.

               (66)

               Treškārt, pat ja Ķīnas neizmantotās jaudas aprēķinam par 2018. gadu būtu izmantota CCPIT ierosinātā alternatīvā metode, neizmantotā jauda būtu par aptuveni 200 000 tonnām mazāka. Tomēr tas nemainītu 61. apsvēruma secinājumu, ka rezerves jauda ĶTR vēl aizvien būtu lielāka par kopējo patēriņu Savienības tirgū. Turklāt CCPIT ierosinātā alternatīvā aprēķina metode ir balstīta uz pieņēmumu, ka, ņemot vērā prognozēto iekšzemes patēriņa pieaugumu, Ķīnas ražotāji vēl aizvien saglabātu samērā zemu jaudas izmantojuma līmeni, proti, 48,3 %. Konkrētās ieinteresētās personas apgalvojumi par ĶTR neizmantotās jaudas analīzi tāpēc tiek noraidīti.

         b)   Ķīnas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

               (67)

               Lai noteiktu, vai Ķīnas ražotāji eksportētāji vēl aizvien turpina savu zemo eksporta cenu praksi, Komisija aplūkoja Ķīnas eksporta pārdevumu cenu līmeni tās trijos vissvarīgākajos eksporta tirgos, proti, Turcijā, Malaizijā un Dienvidkorejā. Eksports uz šiem tirgiem ir aptuveni 36 % no izmeklējamā ražojuma eksporta no Ķīnas PIP laikā. Bez tam Komisija aplūkoja arī cenu līmeni saistībā ar Ķīnas veikto eksporta pārdošanu analogajā valstī Japānā.

               (68)

               Eksporta cena uz trešo valstu tirgiem tika noteikta, pamatojoties uz datiem, kas pieejami no ĶTR eksporta statistikas, proti, uz eksporta no ĶTR daudzumiem un vērtībām (koriģētām no FOB uz EXW).

               (69)

               Eksporta no Ķīnas vidējā cena uz izraudzītajām valstīm bija ievērojami zemāka par minimālo importa cenu uz Savienību, kura noteikta sākotnējā izmeklēšanā, kā arī par šajā termiņbeigu pārskatīšanā konstatētajām iekšzemes cenām Japānas tirgū.

               (70)

               Turklāt nesenie ASV iestāžu konstatējumi, kuru rezultātā tika noteikti antidempinga pasākumi pret attiecīgā ražojuma importu no Ķīnas, arī apliecina, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji turpinājuši netaisnīgu tirdzniecības praksi.

               (71)

               Tādējādi Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas ražotāju eksportētāju rīcība cenu samazinājuma un iespējamas dempinga prakses ziņā nav mainījusies.

         c)   Savienības tirgus pievilcīgums

               (72)

               Savienības tirgus ir otrais lielākais melamīna tirgus pasaulē, aplēstais pieprasījums tajā atbilst gandrīz pusei no pieprasījuma Ķīnas iekšzemes tirgū. Pirms pasākumu ieviešanas Savienība bija tradicionāls tirgus Ķīnai: sākotnējās izmeklēšanas periodā imports no Ķīnas sasniedza vidēji 30 000 tonnu gadā, t. i., vairāk nekā trīs reizes lielāks apjoms nekā pašreizējais eksporta apjoms uz Savienību. Vidējā cena Savienības tirgū (1 149 EUR/t) ir kopumā augstāka nekā vidējā no Ķīnas veiktā eksporta cena (855 EUR/t) tās galvenajos eksporta tirgos. Pat pēc pasākumu noteikšanas ražotāji eksportētāji turpināja eksportu uz ES un saglabāja savas darījumu attiecības ar Savienības lietotājiem.

               (73)

               Tāpēc ir iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti un Ķīnas eksporta cena varētu būt zemāka par patlaban spēkā esošo MIC, Ķīnas ražotāji novirzītu daļu no savas milzīgās neizmantotās jaudas uz Savienības tirgu.

               (74)

               Turklāt ASV nesen noteiktie antidempinga un kompensācijas maksājumi (12) melamīnam no Ķīnas panākuši to, ka Ķīnas Tautas Republikai praktiski slēgts apjomīgs tirgus ar augstām cenām. ĶTR 2013. un 2014. gadā ASV tirgū pārdeva attiecīgi 10 841 un 12 764 tonnu melamīna, pēc tam apjoms samazinājās līdz 786 tonnām 2015. gadā un 213 tonnām 2016. gadā, atbrīvojot ievērojamus daudzumus (12 000 tonnu) citiem galamērķiem.

               (75)

               Tāpēc tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, jau īsā laikā novirzīšanai uz Savienības tirgu būtu pieejami ievērojami papildu apjomi melamīna par zemām cenām.

               (76)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas CCPIT apstrīdēja iepriekš izklāstītos konstatējumus par Savienības tirgus pievilcīgumu. Pirmkārt, minētā ieinteresētā persona nepiekrita tam, ka pirms pasākumu noteikšanas Savienības tirgus melamīna eksportam no ĶTR bijis tradicionāls tirgus. CCPIT šajā ziņā uzsvēra, ka eksports no Ķīnas uz Savienību krasi samazinājies jau 2007.–2010. gadā, t. i., pirms pasākumu noteikšanas. Otrkārt, minētā ieinteresētā persona apstrīdēja Komisijas secinājumu, ka nesen ASV noteiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Ķīnu varētu izraisīt tirdzniecības apjomu novirzīšanu no ASV uz Savienību. Par pamatojumu šim argumentam CCPIT minēja situāciju Indijas tirgū, kurš, lai arī to aizsargā pasākumi, vēl aizvien ir galvenais eksporta tirgus Ķīnas ražotājiem.

               (77)

               Atbildot uz iepriekš minēto, Komisija uzsver, ka eksporta apjomu samazināšanās no Ķīnas uz Savienību 2007.–2010. gadā sakrita ar kraso Savienības patēriņa samazināšanos šajā laikā, kura skaidrojama ar ekonomikas krīzi. Savienības melamīna tirgus šajā laikā saruka par vairāk nekā 30 %. Turklāt 2010. gada sākumā jau bija sākta antidempinga procedūra – parasti tam jau sākumā ir zināma ietekme uz attiecīgās valsts izcelsmes tirdzniecības apjomiem. Otrkārt, attiecībā uz Indijas tirgu Komisija norāda, ka Indijas noteikto pasākumu apmērs ir daudz mazāks nekā ASV noteikto pasākumu apmērs (13). Turklāt, kā norādīts 74. apsvērumā, ASV pasākumu ietekme uz Ķīnas eksporta apjomu jau ir skaidri redzama. Ņemot vērā iepriekš minēto, CCPIT apgalvojumi par Savienības tirgus pievilcīgumu tiek noraidīti.

         d)   Secinājums par dempingu un dempinga turpināšanās iespējamību

               (78)

               Izmeklēšana liecina, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji Savienības tirgū pārdod par dempinga cenām. Tie arī turpina eksportu par zemām, iespējams, dempinga cenām uz trešo valstu tirgiem. Komisija ir arī konstatējusi, ka Ķīnā ir ievērojama neizmantotā jauda, kas spēj apmierināt patēriņa kopapjomu Savienībā un Ķīnā, pat ja nākotnē Ķīnā palielinātos iekšzemes patēriņš. Visbeidzot, Savienības tirgus saglabā pievilcīgumu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ņemot vērā tā lielumu un augstās cenas. Šo konstatējumu apstiprina arī tas, ka aizsardzības pasākumu dēļ faktiski slēgts viens no svarīgiem Ķīnas eksporta tirgiem, proti, ASV.

               (79)

               Pamatojoties uz to, Komisija konstatē, ka ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, varētu turpināties ievērojamu melamīna apjomu eksports uz Savienību par dempinga cenām.

         D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

               (80)

               Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieci Savienības ražotāji (14) ražoja līdzīgo ražojumu. Tie ir “Savienības ražošanas nozare” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Trīs pieprasījuma iesniedzēji (15), kas ietilpst arī Savienības ražotāju izlasē (16), ir trīs lielākie ražotāji, kuri saražojuši vairāk nekā 80 % no aplēstā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Divi pārējie ražotāji, kuru ražošanas apjoms ir mazāks, neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu.

               (81)

               Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija, saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu pārbaudot stāvokli, ņēmusi vērā vienīgi to importu no ĶTR, kas ticis pārdots tālāk, nevis visu importu. Tāpēc konkrēti Savienības ražotāji varētu būt kļūdaini uzskatīti par piederīgiem pie Savienības ražošanas nozares. Turklāt ieinteresētā persona apgalvoja arī, ka viens no Savienības ražotājiem atbildēs uz anketas jautājumiem nav atklājis importa izcelsmi.

               (82)

               Tikai viens Savienības ražotājs, kas atbildējis uz standarta veidlapas jautājumiem, importējis melamīnu no ĶTR, turklāt tikai ierobežotu laiku (2012. un 2013. gadā) un nelielos daudzumos (mazāk nekā 0,2 % no tā pārdošanas apjoma Savienībā neatkarīgiem pircējiem). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. Attiecībā uz otro aspektu Savienības ražotājs atbildēs uz anketas jautājumiem nav minējis pirkuma (kas varētu arī nebūt imports) izcelsmes valsti, lai neatklātu piegādātāja identitāti. Katrā ziņā jau iepriekš šajā regulā ir minēts, kā importa apjomi no ĶTR bija nelieli. Tādējādi Komisija uzskata, ka šis Savienības ražotājs pieder pie Savienības ražošanas nozares, kas definēta pamatregulas 4. panta 1. punktā.

               (83)

               Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts Savienības ražošanas nozares sastāvs.

         E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

   1.   Patēriņš Savienībā

               (84)

               Patēriņš Savienībā tika noteikts, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot Eurostat reģistrēto importu no ĶTR un citām trešām valstīm. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū tika iegūts no pārskatīšanas pieprasījuma un koriģēts, pamatojoties uz datiem, kas sniegti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs par PIP.

               (85)

               Patēriņam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  1. tabula

                  Patēriņš Savienībā

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Apjoms (t)

                           349 464

                           356 552

                           365 684

                           381 141

                           392 776

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              102

                              105

                              109

                              112

                              Avots: pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

               (86)

               Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās kopumā par 12 %, t. i., no 350 000 tonnu 2012. gadā līdz gandrīz 393 000 tonnu PIP laikā. Patēriņa palielināšanās atspoguļo vispārējo ekonomikas atlabšanu pēc globālās finanšu un ekonomikas krīzes. Šajā ziņā 2012. gads vēl aizvien bija grūts, jo atlabšana būvniecībā – lielākajā melamīna patēriņu virzošajā nozarē – bija samērā lēna (17). Tas ir ietekmējis ne vien patēriņu, bet arī pārdošanas cenas un dažus citus kaitējuma rādītājus, kas tiks aplūkoti tālāk.

         2.   Imports no ĶTR Savienībā

   a)   Importa no ĶTR apjoms, cena un tirgus daļa

      2. tabula

      Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

               2012

               2013

               2014

               2015

               PIP

               Importa apjoms (t)

               1 313

               8 762

               6 586

               8 984

               7 938

                  Indekss (2012. gads = 100)

                  100

                  667

                  502

                  684

                  605

               Tirgus daļa %

               0,4

               2,5

               1,8

               2,4

               2,0

                  Avots: Eurostat.

               (87)

               Pēc antidempinga maksājumu noteikšanas melamīna imports no ĶTR ievērojami samazinājās (18). Tomēr imports no Ķīnas joprojām ir Savienības tirgū.

               (88)

               Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR samazinājās no mazliet vairāk nekā 1 300 tonnām līdz gandrīz 8 000 tonnām. 2012.–2013. gadā bija vērā ņemams pieaugums (skaidrojams lielākoties ar vājajiem 2012. gada rādītājiem), pēc tam attiecīgajā periodā apjomi saglabājās samērā stabili, ieņemot aptuveni 2 % tirgus daļu.

         b)   Cenas importam no ĶTR un cenu samazinājums

      3. tabula

      Importa no ĶTR vidējā cena

               2012

               2013

               2014

               2015

               PIP

               Vidējā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai (EUR/t)

               1 203

               1 157

               1 150

               1 124

               1 113

                  Indekss (2012. gads = 100)

                  100

                  96

                  96

                  93

                  93

                  Avots: Eurostat

               (89)

               Attiecīgajā periodā vidējās importa no ĶTR cenas saglabājās samērā stabilas, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopumā samazinoties par 7 % un sasniedzot 1 113 EUR/t (19). Konstatētais cenu līmenis (un cenu stabilitāte), visticamāk, skaidrojams ar spēkā esošajiem pasākumiem, jo īpaši MIC. Importa daļa, uz kuru attiecas MIC shēma, attiecīgajā periodā stabili palielinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aptvēra lielāko daļu importa no Ķīnas (20).

               (90)

               Ja izmanto Eurostat reģistrēto vidējo importa cenu, tad Ķīnas importa cenas nav mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Ņemot vērā, ka lielākā daļa importa no ĶTR notika MIC shēmas ietvaros, nevar uzskatīt, ka reģistrētais cenu līmenis noteikti atspoguļotu “reālās” cenas, par kādām Ķīnas ražotāji eksportētāji būtu pārdevuši melamīnu Savienības tirgū, ja nebūtu pasākumu. To pamato dati no Ķīnas eksporta datubāzes, kas atklāj, ka praktiski visam importam no Ķīnas uz pārējām pasaules valstīm cenas ir ievērojami zemākas par MIC.

         3.   Imports no citām trešām valstīm

               (91)

               Kā redzams nākamajā tabula, melamīns Savienībā tiek importēts no vairākām trešām valstīm.

                  4. tabula

                  Imports no citam trešām valstīm un tā tirgus daļa

                           Importa apjoms (t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Katara

                           24 142

                           21 116

                           29 195

                           23 516

                           29 929

                           Krievija

                           461

                           10 830

                           15 573

                           15 902

                           15 951

                           Amerikas Savienotās Valstis

                           10 870

                           15 031

                           15 037

                           15 496

                           11 636

                           Trinidāda un Tobāgo

                           26 283

                           3 925

                           3 940

                           8 308

                           9 368

                           Japāna

                           282

                           241

                           1 637

                           4 349

                           8 292

                           Citas valstis (21)

                           4 360

                           17 105

                           7 761

                           17 447

                           21 894

                           Kopā

                           66 397

                           68 247

                           73 142

                           85 018

                           97 070

                              Indekss (2012 = 100)

                              100

                              103

                              110

                              128

                              146

                           Tirgus daļa %

                           19,0

                           19,1

                           20,0

                           22,3

                           24,7

                           Vidējā cena (EUR/t), CIF ar piegādi līdz Savienības robežai

                           835

                           1 095

                           974

                           1 003

                           1 006

                              Avots: Eurostat

               (92)

               Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm Savienībā pastāvīgi palielinājās: no aptuveni 66 000 tonnu 2012. gadā līdz aptuveni 97 000 tonnu PIP laikā, t. i., par 46 %. Līdzīgi to tirgus daļa ir palielinājusies no 19 % 2012. gadā līdz 25 % PIP laikā. Nozīmīgākās importētājas trešās valstis ir Katara, Krievija, Amerikas Savienotās Valstis, Trinidāda un Tobāgo un Japāna, un “citu valstu”, ko Eurostat neprecizē, daļa pieaug.

               (93)

               Kaut arī importam no trešām valstīm ir ievērojama tirgus daļa, tas neizraisa kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kas redzams no tālāk skaidroto kaitējuma rādītāju dinamikas. Iemesls ir tāds, ka, lai gan vidējais cenu līmenis bijis zem MIC (1 000 EUR/t diapazonā visā attiecīgajā periodā) (22), tās nekad nav bijušas tik zemas kā Ķīnas cenas, kas konstatētas sākotnējā izmeklēšanā, vai pašreizējās Ķīnas eksporta cenas uz pārējām pasaules valstīm (aptuveni 855 EUR/t, koriģēta CIF cenas līmenī ar piegādi līdz Savienības robežai). Vēl svarīgāk ir tas, ka visiem šiem avotiem ir visnotaļ ierobežota ražošanas jauda (galvenokārt 50 000–60 000 t diapazonā gadā) (23), kas nozīmē, ka tiem nav tādas pašas destabilizējošas ietekmes uz pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvaru melamīna tirgū, kāda sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēta Ķīnas Tautas Republikai.

               (94)

                  CCPIT apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nav konkurētspējīga un ar grūtībām konkurē ar eksportu no trešām valstīm. Šī persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare cieš no kaitējuma, jo šo kaitējumu ir izraisījis eksports no trešām valstīm, izņemot ĶTR.

               (95)

               Kā aprakstīts tālāk 5. sadaļā, konstatējumi un secinājumi par kaitējumu ir pretrunā šim apgalvojumam. Pasākumi ir radījuši taisnīgus tirgus apstākļus, kuros Savienības ražošanas nozare konkurē ar importu no citām valstīm, ieskaitot ĶTR (kopā vairāk nekā 25 % no patēriņa Savienībā PIP laikā), un vienlaikus tā spējusi atgūties no iepriekšējā kaitējuma. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare spēj izturēt konkurenci, kura notiek pēc taisnīgiem noteikumiem.

         4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

   4.1.   Vispārīgas piezīmes

               (96)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienas ražošanas nozares stāvokli.

               (97)

               Kā minēts 14. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

               (98)

               Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus visai Savienības ražošanas nozarei, pamatojoties uz pārbaudītiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtajiem datiem un uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju – koriģētiem, pamatojoties uz izmaiņām, kas PIP laikā skāra izlasē iekļautos Savienības ražotājus. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus vienīgi izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz datiem, kas ietverti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

               (99)

               Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, nodarbinātība, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un patēriņš Savienībā.

               (100)

               Mikroekonomiskie rādītāji ir vidējās pārdošanas cenas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

         4.2.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

               (101)

               Dati par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu attiecīgajā periodā tika noteikti, pamatojoties uz pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajām, ka arī Eurostat sniegtajām datu aplēsēm par izlase neiekļautajiem ražotājiem.

               (102)

               Kopējais Savienības ražošanas apjoms saglabājās samēra stabils, 2014. gadā sasniedzot maksimumu, un visā attiecīgajā periodā tas mazliet pieauga, proti, par 3 %. Savienības ražošanas apjoms PIP laikā tiek lēsts 374 540 tonnu apmērā.

               (103)

               Kopējai Savienības ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  5. tabula

                  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Ražošanas apjoms (t)

                           365 245

                           383 215

                           391 761

                           377 539

                           374 540

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              105

                              107

                              103

                              103

                           Ražošanas jauda (t)

                           479 120

                           479 120

                           479 120

                           479 120

                           479 120

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Jaudas izmantojuma procents (%)

                           76

                           80

                           82

                           79

                           78

                              Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

               (104)

               Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā saglabājās samērā stabils. Atgūstoties patēriņam, 2013. un 2014. gadā palielinājās ražošanas apjoms. Tā samazināšanās 2015. gadā un PIP laikā (abi periodi deviņus mēnešus pārklājas) skaidrojama ar vairākiem atšķirīgiem faktoriem, piemēram, ražošanas apturēšanu obligātajai apkopei, ko veic reizi vairākos gados, ugunsgrēkiem vai ekonomiskiem lēmumiem.

               (105)

               Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga gandrīz 480 000 tonnu apmērā. Ņemot vērā nemainīgo ražošanas jaudu, jaudas izmantojuma rādītāji bija ļoti tuvi ražošanas apjoma tendencei. Visā attiecīgajā periodā jaudas izmantojums saglabājās 76 %–82 % diapazonā.

         4.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

               (106)

               Pārdošanas skaitliskie rādītāji nākamajā tabulā attiecas uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū neatkarīgiem pircējiem.

                  6. tabula

                  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Pārdošanas apjoms (t)

                           269 154

                           265 738

                           270 175

                           271 581

                           275 365

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              99

                              100

                              101

                              102

                           Tirgus daļa (%)

                           81

                           78

                           78

                           75

                           73

                              Avots: pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (107)

               Pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 2 %. Šāds pieaugums ir mazāks nekā 1. tabula parādītais patēriņa pieaugums Savienībā (12 %) tajā pašā periodā. Rezultātā, kaut arī ir pieaudzis pārdošanas apjoms, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir samazinājusies par 8 procentpunktiem. PIP laikā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienības tirgū bija aptuveni 73 %.

               (108)

               Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu visnotaļ līdzīgās daļās sadalīja trešo valstu piegādātāji: Krievija, Japāna un Katara ieguva vairāk, Trinidāda un Tobāgo zaudēja, Amerikas Savienotās Valstis saglabāja samērā stabilus pārdošanas apjomus. Kā norādīts 88. apsvērumā, ĶTR ieguva arī no patēriņa pieauguma Savienībā, tomēr mazākā mērā.

         4.4.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

               (109)

               Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  7. tabula

                  Vidējās pārdošanas cenas

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Vidējā vienības pārdošanas cenas Savienībā (EUR/t)

                           1 013

                           1 245

                           1 135

                           1 139

                           1 149

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              123

                              112

                              112

                              113

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (110)

               Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 13 %. Salīdzinājumā ar depresīvo cenu līmeni 2012. gadā, pēc būvniecības nozares atlabšanas palielinoties pieprasījumam, 2013. gadā melamīna cenas samērā strauji un ievērojami palielinājās (+ 23 %). 2014. gadā cenas pazeminājās aptuveni līdz MIC līmenim un pēc tam saglabājās stabilas.

               (111)

               Par pārdošanas cenām vienošanās parasti notiek reizi ceturksnī, un tās ir atkarīgas no melamīna pieprasījuma un piedāvājuma attiecības tirgū (un tās uztveres). Izejvielas tieši neietekmē melamīna cenas, t. i., melamīna cenas nav saistītas ar/netiek indeksētas pēc galvenās izejvielas, kā tas tiek darīts attiecībā uz dažiem citiem ražojumiem.

         4.5.   Nodarbinātība un ražīgums

               (112)

               Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

                  8. tabula

                  Nodarbinātība un ražīgums

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Nodarbināto skaits

                           555

                           595

                           598

                           611

                           613

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              107

                              108

                              110

                              110

                           Ražīgums (t uz darbinieku)

                           658

                           644

                           655

                           618

                           611

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              98

                              99

                              94

                              93

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (113)

               Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā pieauga par 10 %. Ražīgums, izteikts ar ražošanas apjomu uz darbinieku, attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %.

         4.6.   Darbaspēka izmaksas

               (114)

               Savienības ražošanas nozares vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  9. tabula

                  Darbaspēka izmaksas

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

                           61 982

                           65 247

                           66 600

                           67 715

                           68 676

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              105

                              107

                              109

                              111

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (115)

               Laikā no 2012. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu izlasē iekļauto Savienības ražotāju darbinieku palielinājās par 11 %. Galvenais iemesls tam bija gada inflācija.

         4.7.   Krājumi

               (116)

               Savienības ražošanas nozares krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  10. tabula

                  Krājumi

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Krājumi perioda beigās (t)

                           23 194

                           26 792

                           26 470

                           14 924

                           12 995

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              116

                              114

                              64

                              56

                           Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma

                           6,9

                           8,2

                           8,0

                           4,8

                           4,2

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              119

                              117

                              70

                              61

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (117)

               PIP beigās krājumi perioda beigās gan absolūtos skaitļos, gan procentos no ražošanas apjoma strauji samazinājās (attiecīgi – 44 % un – 39 %). Tā galvenais iemesls ir tāds, ka 2015. gadā Savienības ražošanas nozare uz laiku piedzīvoja ražošanas apturēšanu, kā minēts 104. apsvērumā, kas nozīmē, ka piegādes saistību izpildei tika izmantoti krājumi.

         4.8.   Ražošanas izmaksas

               (118)

               Vienības ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

                  11. tabula

                  Vienības ražošanas izmaksas

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           PIP

                           Ražošanas izmaksas (EUR/t)

                           1 114

                           1 144

                           1 052

                           1 070

                           1 036

                              Indekss (2012. gads = 100)

                              100

                              103

                              94

                              96

                              93

                              Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (119)

               Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas melamīnam saruka par 7 %.

               (120)

               Galvenā izejviela melamīna ražošanai ir urīnviela, kuru Savienības ražotāji vai nu pērk, vai ražo paši no amonjaka. Savukārt amonjaks principā tiek iegūts no dabasgāzes. Vidēji urīnvielas/amonjaka izmaksas veido ap 40 % no kopējām Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām. Attiecīgajā periodā amonjaka un urīnvielas cenām bija lejupēja tendence, un no 2012. gada līdz PIP tās kopumā samazinājās attiecīgi par 23,5 % un 25,5 %.

         4.9.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

      12. tabula

      Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

               2012

               2013

               2014

               2015

               PIP

               Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

               – 13,6 %

               7,2 %

               6,9 %

               9,3 %

               15,4 %

               Izmaiņas gada laikā (%)

               —

               20,8 %

               – 0,3 %

               2,4 %

               6,1 %

               Naudas plūsma (EUR)

               2 939 133

               41 847 614

               36 840 085

               47 933 .386

               63 738 058

                  Indekss (2012. gads = 100)

                  100

                  1 424

                  1 253

                  1 631

                  2 169

               Ieguldījumi (EUR)

               6 463 713

               13 675 164

               11 533 893

               13 638 599

               12 234 128

                  Indekss (2012. gads = 100)

                  100

                  212

                  178

                  211

                  189

               Ienākums no ieguldījumiem

               – 28,1 %

               16,2 %

               14,9 %

               20,8 %

               34,1 %

               Izmaiņas gada laikā (%)

               —

               44,3 %

               – 1,3 %

               5,9 %

               13,3 %

                  Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (121)

               Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte stabili pieauga, ko noteica pārdošanas cenu palielināšanās (110. apsvērums) un izejvielu izmaksu samazināšanās (120. apsvērums) kopīgā ietekme.

               (122)

               Kā redzams no skaitliskajiem rādītājiem, kas gūti par attiecīgo periodu, šajā nozarē peļņas svārstības ir samērā nenoteiktas. Četru gadu laikā peļņa no neilgtspējīgi zema līmeņa mainījās uz ļoti augstu, saglabājoties samērā stabiliem pārdošanas un ražošanas apjomiem. Iemesls ir tāds, ka melamīna pārdošanas cenu ievērojami ietekmē piedāvājuma un pieprasījuma attiecība un tās uztvere tirgū, savukārt izmaksas ir ļoti atkarīgas no enerģijas cenām. Tas var izraisīt situāciju, kad augošā tirgū pārdošanas cenas pieaug pat tad, ja izejvielu cenas sarūk vai stagnē, tādējādi palielinot peļņu, savukārt vienkārši var īstenoties arī pretējs scenārijs, kad sliktos tirgus apstākļos ražotāji ir spiesti pazemināt cenas (vai saglabāt tās nemainīgas), lai gan ražošanas izmaksas ir palielinājušās.

               (123)

               Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. No 2012. līdz 2013. gadam naudas plūsma (kopā ar daudziem citiem kaitējuma rādītājiem) redzami atlaba, un tad sekoja peļņas pieauguma tendence.

               (124)

               Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 89 %. No 2012.–2013. gada depresīvā līmeņa (kad vispārējā smagā finansiālā stāvokļa dēļ lielākā daļa ieguldījumu tika apturēta) notika straujš un ievērojams pieaugums (+ 112 %), pēc kura ieguldījumu apjoms saglabājās stabils. Var uzskatīt, ka no 2013. gada līdz PIP konstatētais līmenis atbilst ieguldījumu standarta likmēm, kuras sedz apkopi un mašīnu daļu nepieciešamo aizstāšanu, tomēr ne lielu rekonstrukciju vai jaudas palielināšanu.

               (125)

               Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, izteikta procentos no pamatlīdzekļu neto uzskaites vērtības. Tāpat kā citiem finanšu rādītājiem, arī ienākumam no ieguldījumiem, kas saistīts ar līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, bija pozitīva dinamika, kas atbilst vispārējai augšupējai tendencei.

         5.   Secinājums par kaitējumu

               (126)

               Pieaugot patēriņam, Savienības ražošanas nozare spēja atgūties no iepriekšējā dempinga, un PIP laikā tās ekonomiskais stāvoklis bija labs. Spēkā esošie pasākumi nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus melamīna tirgū, un tas nāca par labu ne vien Savienības ražošanas nozares atlabšanai, bet ļāva ieinteresētajām personām labāk plānot savu darbību. Turklāt pasākumi neliedza Ķīnas ražotājiem palikt Savienības tirgū, un to klātbūtne tirgū saglabājās. Turpinājās arī imports no vairākām citām trešām valstīm, taču tas neradīja nesamērīgas cenu svārstības un/vai aplamas gaidas tirgū pēc milzīgiem daudzumiem melamīna par zemu cenu.

               (127)

               Tādejādi attiecīgajā periodā gandrīz visiem kaitējuma rādītājiem bija raksturīga pozitīva tendence. Savienības ražošanas nozare palielināja gan pārdošanas apjomu, gan ražošanas apjomu. Ņemot vērā, ka patēriņš Savienībā strauji pieauga, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās, tomēr palika pietiekami liela. Savienības ražošanas nozare palielināja arī savas pārdošanas cenas atbilstoši vispārējam pieprasījuma pieaugumam, kura pamatā bija būvniecības nozares atlabšana. Ņemot vērā, ka izejvielu cenas tajā pašā laikā samazinājās, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte redzami atlaba. Tas nozīmē arī, ka visiem finanšu rādītājiem bija labvēlīga dinamika.

               (128)

               Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

         F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

               (129)

               Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība gadījumā, ja spēkā esošie pasākumi pret ĶTR tiktu izbeigti. Tika analizēti šādi elementi – ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, antidempinga un kompensācijas pasākumu pastāvēšana attiecībā uz melamīnu citas trešās valstīs, Savienības tirgus pievilcīgums, Ķīnas ražotāju eksportētāju ar eksportu saistītā rīcība citos trešo valstu tirgos –, visbeidzot tika novērtēta Ķīnas dempinga turpināšanās iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem.

         1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

               (130)

               ĶTR ir lielākā melamīna ražotāja pasaulē, un 2013. gada beigās tajā bija aptuveni 69 % no pasaules kopējās ražošanas jaudas (24). 57.–61. apsvērumā veiktā analīze liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnā pieejamā neizmantotā jauda bija ļoti liela gan salīdzinājumā ar patēriņu Ķīnas iekšzemes tirgū, gan pasaulē. Tiek lēsts, ka Ķīnas neizmantota jauda ir vismaz 500 000 tonnu gadā, kas pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā PIP laikā. Šajā ziņā ir svarīgi norādīt, ka Savienības tirgus ir otrais lielākais melamīna tirgus pasaulē (aiz ĶTR).

               (131)

               Turklāt, kā jau ir minēts 74. apsvērumā, nesen Ķīnas izcelsmes melamīnam Amerikas Savienotajās Valstīs noteikti antidempinga un kompensācijas maksājumi, tāpēc atbrīvoti ievērojami papildu daudzumi (12 000 tonnu apmērā) citiem galamērķiem.

         2.   Savienības tirgus pievilcīgumu un Ķīnas ražotāju eksportētāju ar eksportu saistītā rīcība citos trešo valstu tirgos

               (132)

               Savienības tirgus lielums (otrais lielākais pasaulē) nepārprotami ir svarīgs faktors, kas vairo tā pievilcīgumu Arī fakts, ka imports no ĶTR ir turpinājies, kaut arī ir noteikti pasākumi, liecina, ka Ķīnas ražotāji eksportētājiem Savienības tirgus ir pievilcīgs un tie cenšas turpināt pārdošanu Savienības tirgū un saglabāt darījumu attiecības.

               (133)

               Vēl viens svarīgs aspekts, kas liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu, ir tas, ka cenu līmenis ir augstāks nekā citos tirgos. Kā jau minēts 72. apsvērumā, ĶTR eksporta cenas uz lielāko daļu citu galamērķu ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū. Pamatojoties uz Ķīnas eksporta datubāzi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā 99 % no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (t. i., 224 000 tonnas, apjoms, kas atbilst 57 % no Savienības tirgus) tika pārdoti par koriģētu vidējo cenu 922 EUR/t (25). Šī cena ir ievērojami zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu (1 149 EUR/t) tajā pašā periodā.

               (134)

               Tādejādi Savienības tirgus ir Ķīnas eksportam pievilcīgs gan lieluma, gan cenu līmeņa ziņā.

         3.   Ķīnas dempinga ietekme uz Savienības ražošanas nozari

               (135)

               Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, kas jau raksturoti šeit iepriekš, ir iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, jau drīzumā būtu pieejami ievērojami apjomi melamīna par zemu cenu pārdošanai/novirzīšanai uz Savienību.

               (136)

               Lai novērtētu šāda importa par zemām cenām no Ķīnas iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, Komisija analizēja situāciju citos tuvējos tirgos. Šajā nozīmē par labu piemēru tika uzskatīta Turcija, jo tai ir liels tirgus ar lielu pieprasījumu (26), un tas ir Eiropas Savienībai tuvumā. Turklāt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Turcija ar gandrīz 32 000 tonnu lielo tirgu bija lielākais ĶTR eksporta galamērķis. Ķīnas eksporta datubāzē Ķīnas importa cenas uz Turciju reģistrētas FOB līmenī. Lai aplēstu cenu Savienībā pēc izkraušanas, šīs cenas tika koriģētas vispirms CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai līmenī, ņemot vērā vidējās transportēšanas un apdrošināšanas izmaksas, pēc tam palielinātas par pēcimportēšanas izmaksu vērtību (parastais maksājums 6,5 % apmērā un muitošanas izmaksas).

               (137)

               Rezultātā koriģētā vidējā Ķīnas importa cena uz Turciju PIP laikā bija 919 EUR/t. Izmantojot par piemēru šo koriģēto eksporta cenu uz Turciju, redzams, ka šīs cenas PIP laikā bija par 20 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

               (138)

               Līdzīgi rezultāti tika iegūti (t. i., cenu samazinājums 19,6 % apmērā), izmantojot Ķīnas vidējo cenu pārējās pasaules valstīs (27).

               (139)

               Melamīns ir homogēna patēriņa prece, tāpēc izvēlē, ko izdara pircēji, vissvarīgākais faktors ir cena. Šā iemesla dēļ (un arī piegādes drošības apsvērumu dēļ) lielākā daļa pircēju pērk melamīnu no vismaz diviem vai trim alternatīviem piegādātājiem un maina precīzos pasūtījuma daudzumus, ko tie piegādā, atkarībā no piedāvātās cenas. Šādos apstākļos ir iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības tirgū ienākot Ķīnas importam par zemām cenām, cenas uzreiz tiktu samazinātas. Lai varētu konkurēt ar Ķīnu, Savienības ražošanas nozarei vajadzētu samazināt savas cenas līdzīgi, kā tika novērots sākotnējā izmeklēšanā, kad Savienības ražošanas nozares cenas bija tik zemā līmenī kā 900 EUR/t.

               (140)

               Pamatojoties uz pārbaudītiem Savienības ražotāju datiem par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, cenu sarukšana līdz Turcijas cenu līmenim Savienības ražotājiem izraisītu krasu rentabilitātes samazināšanos. Faktiski tādējādi Savienības ražošanas nozare uzreiz ciestu zaudējumus (– 5,5 %). Praktiski tāds pats rezultāts tika iegūts, izmantojot visa Ķīnas importa vidējās cenas līmeni uz trešām valstīm, proti, – 5 %. Šī analīze liecina, ka tad, ja melamīns no Ķīnas nonāk Savienībā par dempinga cenām, kuras ir līdzīgas cenām, kas patlaban tiek prasītas citu trešo valstu tirgos, Savienības ražošanas nozare nevar saglabāt ilgtspējīgu peļņas līmeni.

               (141)

               Turklāt papildus cenu ietekmei arī iespējamie daudzumi varētu negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozari. Pieņemot, ka pieaugošā Ķīnas importa dēļ pārdošanas un ražošanas apjoms samazinātos diezgan mēreni, proti, par 30 000 tonnām (pārdošanas apjoms samazinātos par aptuveni 11 %) (28), Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas palielinātos par 3,6 % no 1 037 EUR/t līdz 1 073 EUR/t, vēl vairāk pasliktinot tās stāvokli.

               (142)

               Ņemot vērā, ka 25 % no Savienības patēriņa apmierināja imports no citām valstīm, izņemot ĶTR, nevar izslēgt, ka melamīns no Ķīnas par dempinga cenām aizstātu daļu no šā importa apjomiem. Vienlaikus vidējā trešo valstu importa pārdošanas cena Savienībā ir zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu, tātad tad, ja melamīns no Ķīnas par zemām cenām atgrieztos Savienības tirgū, tas vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pēc tam pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību.

               (143)

               Katrā ziņā, pat ja apjoma ietekme realitātē būtu mazāka nekā 141. apsvērumā aprakstītajā simulācijā, sākotnējās izmeklēšanas pieredze liecina, ka arī mazāki daudzumi, kas nonāk Savienībā par zemām cenām un par dempinga cenām, varētu izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei (29). Ja pasākumi tiktu izbeigti, importa no Ķīnas ļoti zemās cenas kopā ar iespējamajiem ļoti lielajiem daudzumiem varētu izkropļot Savienības tirgu, izraisot kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei.

               (144)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas CCPIT iebilda, ka pasākumu termiņa pagarināšana nav pamatota. Tā atsaucās uz tiem pašiem jau 63. un 76. apsvērumā minētajiem apgalvojumiem par Ķīnas neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu. Ņemot vērā, ka šie apgalvojumi padarītu nederīgus konstatējumus par dempinga turpināšanos, arī secinājums par iespējamo kaitējuma atkārtošanos nebūtu derīgs. Turklāt CCPIT pauda šaubas arī par to, vai bijis pareizi, ka Komisija atsaukusies uz Ķīnas eksporta cenām uz Turciju un pārējām pasaules valstīm, lai novērtētu Ķīnas dempinga ietekmi uz Savienības ražošanas nozares cenām, jo trešās valstīs īstenotā prakse neietilpst ES noteikumu darbības jomā un ES iestāžu kompetencē.

               (145)

               Atbildot uz šo apgalvojumu, Komisija uzsver, ka aplūkot Ķīnas eksporta cenas uz Turciju un pārējām pasaules valstīm nav kompetences principa pārkāpums. Kā detalizēti skaidrots 136.–138. apsvērumā, Komisija tikai analizēja pieejamo eksporta statistiku, lai noskaidrotu cenu līmeni, kādā Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdevuši melamīnu uz Turciju un pārējām pasaules valstīm. Cenas, ko Ķīnas ražotāji prasījuši no Turcijas un pārējām pasaules valstīm, ir labākā norāde par cenām, ko ražotāji eksportētāji varētu prasīt Savienības tirgū, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

               (146)

               Argumenti par pieejamo Ķīnas neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcīgumu un dempinga turpināšanās iespējamību ir jau atspēkoti 64.–66. un 77. apsvērumā, un Komisija ir saglabājusi savus secinājumus par visiem šiem aspektiem. Tādejādi arī secinājumi par kaitējumu paliek nemainīti.

               (147)

               Bez tam CCPIT apgalvoja, ka nav cēloņsakarības starp melamīna importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares stāvokli. Šī ieinteresētā persona balstīja savu apgalvojumu uz to, ka nav izteiktas korelācijas starp importa apjomiem no Ķīnas un tā cenām, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, no otras puses. CCPIT uzskata, ka tieša cēloņsakarības ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir citiem faktoriem, kā izejvielu cenām un Savienības ražošanas nozares konkurētspējai attiecībā pret importu no trešām valstīm, izņemot ĶTR.

               (148)

               Tiek atgādināts, ka, pretstatā uzmeklēšanai, kas notiek saskaņa ar pamatregulas 5. pantu, pamatregulas 11. panta 2. punktā nav prasīts termiņbeigu pārskatīšanā veikt cēloņsakarības analīzi. Turklāt konkrētajā gadījumā visā attiecīgajā periodā melamīna importa apjomi no ĶTR bijuši nelieli, jo Savienības tirgū tie bija 0,4 %–2,5 % diapazonā. Šādos apstākļos, pat ja izejvielu cenas svārstītos un Savienības ražošanas nozares stāvokli varētu ietekmēt imports no trešām valstīm, iespējamais korelācijas trūkums starp melamīna importa apjomiem no Ķīnas un tā cenām un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti situācijā, kad tiek piemēroti pasākumi, nevar būt par pamatu, lai izdarītu secinājumus par to, kas varētu notikt Savienības tirgū tad, ja pasākumi tiktu izbeigti.

               (149)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā, ka citas piezīmes nav saņemtas, Komisija konstatē, ka pasākumu atcelšana izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

         G.   SAVIENĪBAS INTERESES

   1.   Ievadpiezīmes

               (150)

               Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu pret ĶTR saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

         2.   Savienības ražošanas nozares intereses

               (151)

               Komisija konstatēja, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ir pakāpeniski atguvusies no kaitējuma, kuru radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Ja pasākumi pret Ķīnu tiktu atcelti, tomēr būtu iespējams, ka kaitējums drīz vien atkārtotos, jo Savienības ražošanas nozare izjustu spēcīgu cenu spiedienu, ko radītu imports no Ķīnas par dempinga cenām, iespējams, lielos apjomos. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis būtiski pasliktinātos, kā jau aprakstīts 140. un 141. apsvērumā. No otras puses, ja pasākumus saglabātu, Savienības ražošanas nozarei, darbojoties taisnīgā Savienības tirgū, kurā ir konkurence, saglabātos pozitīvās ekonomiskās attīstības tendences.

               (152)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas CCPIT apstrīdēja to, ka pasākumi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs, jo Savienības ražošanas nozare jau ir pilnība atguvusies. Turklāt CCPIT apstrīdēja nepieciešamību pēc pasākumiem, jo uzskatīja, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, ne dempings, ne kaitējums neatkārtotos.

               (153)

               Šādi argumenti par dempinga un kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību jau ir detalizēti aplūkoti iepriekšējās nodaļās. Jaunu argumentu šajā jautājumā nebija, tāpēc tiek saglabāti konstatējumi, kas skaidroti 151. apsvērumā.

               (154)

               Uz šā pamata Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

         3.   Importētāju intereses

               (155)

               Izmeklēšanas sākumposmā notika saziņa ar vienpadsmit zināmajiem importētājiem/izplatītājiem un četrām nozares apvienībām. Viens importētājs Vācijā atbildēja uz atlases veidlapu un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

               (156)

               Šis tirgotājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importēja nelielus daudzumus melamīna no ĶTR lielākoties tālākpārdošanai ārpus Savienības. Turklāt tirgotājs iepirka melamīnu no citiem ārējiem piegādātājiem, kā arī no Savienības ražošanas nozares. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ar melamīnu saistītā darījumdarbība veidoja pusi no tā apgrozījuma, un sasniegtā peļņas norma bija 2 %–4 % (30).

               (157)

               Nevar gan pieņemt, ka šādā situācijā ir arī citi importētāji, tomēr šis vienīgais tirgotājs, kas sadarbojās, pret pasākumiem neiebilda. Pēc šā tirgotāja domām, pasākumi ir stabilizējuši tirgu un nodrošinājuši piegādes drošību un paredzamību, kas ilgtermiņā ir visu tirgus dalībnieku interesēs. Tirgotājs uzskatīja, ka tad, ja pasākumus izbeigtu, tas varētu viegli pārorientēties uz Ķīnas piegādātājiem, taču tas negatīvi ietekmētu pašreizējās darījumu attiecības gan Savienībā, gan ārpus tās un radītu smagus traucējumus un svārstības melamīna tirgū.

               (158)

               Citas informācijas nebija, tāpēc izmeklēšanā netika atklāts, ka pasākumu turpināšana varētu ievērojami negatīvi ietekmēt importētājus Savienībā.

               (159)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas CCPIT apstrīdēja Komisijas secinājumu par importētāju interesēm, apgalvodama, ka tas balstīts uz viena importētāja viedokli, ko nevar uzskatīt par reprezentatīvu.

               (160)

               Komisija atkārtoja 157. apsvērumā minēto, ka tā nebūt nepieņem, ka importētāja, kas sadarbojās, domas reprezentē visu importētāju domas. Tomēr informācija, ko bija sniedzis vienīgais importētājs, kas sadarbojās, tika pārbaudīta un tādējādi tika pienācīgi ņemta vērā. No otras puses, CCPIT nesniedza pierādījumus vai pamatotu informāciju, kas norādītu, ka pasākumu saglabāšana varētu ievērojami negatīvi ietekmēt importētājus.

               (161)

               Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju un ņemot vērā, ka nebija informācijas/pierādījumu par pretējo, Komisija secināja, ka pasākumu saglabāšanai nav ievērojamas negatīvas ietekmes uz importētājiem Savienībā.

         4.   Lietotāju intereses

               (162)

               Anketas tika nosūtītas 68 zināmajiem lietotājiem. Lietotāji, kas pārstāv 3 % no Savienības patēriņa un 0,6 % importa no ĶTR, sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.

               (163)

               To lietotāju viedoklis, kuri sadarbojās, nebija vienots. Divi lietotāji iebilda pret pasākumu turpināšanu, apgalvojot, ka antidempinga maksājums tiem traucē pirkt melamīnu no ĶTR. Vienam lietotājam bija neitrāla nostāja, jo melamīnam ir ļoti maza ietekme uz tā izmaksu struktūru. Ceturtais lietotājs atbalstīja pasākumus. Šis lietotājs pauda bažas, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Ķīna atkal pārpludinātu Savienības tirgu ar lētu melamīnu. Rezultātā īstermiņā tā izmaksas samazinātos, bet drīz pēc tam varētu tikt iznīcināta Savienības ražošanas nozare. Tādējādi lietotājs kļūtu atkarīgs no piegādēm, kas nāktu no Ķīnas.

               (164)

               Izmeklēšana liecina, ka lietotāji kopumā spēj pielāgoties tirgus apstākļiem, kas dominē, pateicoties antidempinga pasākumiem. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā peļņas norma lietotājiem, kas sadarbojas, bija 5,6 %, tātad lietotāji spēja sasniegt apmierinošu peļņas līmeni pat tad, kad spēkā bija maksājumi. Turklāt Savienības tirgus ir atvērts tirgus ar daudziem savstarpēji konkurējošiem piegādātājiem. Tāpēc lietotāji var izvēlēties ne vien starp Savienības un ĶTR ražotājiem, bet arī starp vairākiem alternatīviem piegādes avotiem, un tos neapdraud iespējams piegādes deficīts.

               (165)

               Pēc informācijas galīgās izpaušanas CCPIT apgalvoja, ka pasākumu termiņa pagarināšana ir netaisnīga, jo tādējādi pieaugtu melamīna cenas laikā, kad sarūk izejvielu izmaksas, un tādējādi tiek upurēta lietotāju rentabilitāte un kopēja konkurence Savienības tirgū par labu Savienības ražošanas nozares rentabilitātei. Iesniegtajos dokumentos ieinteresētā persona atsaucās uz pētījumu, ko bija veicis Kopenhāgenas institūts (31), un vairākām PTO lietām, kurās ES bija bijusi puse, piemēram, uz lietu EC – Salmon.

               (166)

               Attiecībā uz piezīmi par cenu pieaugumu Komisija atsaucas uz šīs regulas 110. apsvērumu. Kā jau skaidrots, cenas attiecīgajā periodā pieauga no ļoti depresīvā neilgtspējīgā 2012. gada cenu līmeņa. Pēc 2013. gada pieauguma cenu līmenis faktiski samazinājās un kopš 2014. gada saglabājās stabils. Katrā ziņā CCPIT nesniedza konkrētu informāciju, kas liecinātu, ka melamīna lietotāju ekonomiskais stāvoklis pasākumu dēļ būtu pasliktinājies tāda mērā, ka varētu secināt, ka pasākumu saglabāšana ir pret Savienības interesēm kopumā. Šajā ziņā ieinteresētās personas minētais pētījums ekonomikā un PTO lieta konkrēti neattiecas uz melamīna ražošanas nozari.

               (167)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā, ka nav citu piezīmju, Komisija secina, ka nav pierādīts, ka pasākumu saglabāšanai varētu būt tāda ievērojama negatīva ietekme uz lietotāju stāvokli, kas varētu atsvērt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

         5.   Secinājums par Savienības interesēm

               (168)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, lai iestātos pret to pasākumu saglabāšanu, kuri noteikti attiecībā uz ĶTR izcelsmes melamīna importu.

               (169)

               Kaut arī pēc informācijas galīgās izpaušanas pieprasījuma iesniedzēji piekrita Komisijas izdarītajiem secinājumiem par Savienības interesēm, tie apgalvoja, ka, ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un vairākuma ieinteresēto personu atbalstu pasākumiem, Komisijai nebija jāveic Savienības interešu visaptveroša noteikšana. Tie apgalvoja arī, ka nav būtisks fakts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā peļņas norma lietotājiem, kas sadarbojās, bijusi 5,6 %.

               (170)

               Komisija nepiekrīt šiem apgalvojumiem. Lai pārbaudītu Savienības intereses, Komisijai ir pienākums visaptveroši izanalizēt visus tās rīcībā esošos faktus un apsvērumus un novērtēt visas attiecīgās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Komisijas pienākums ir arī pienācīgi pamatot savus secinājumus par Savienības interesēm kopumā. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.

         C.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

               (171)

               Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata Komisija plāno saglabāt spēkā esošos pasākumu pret ĶTR. Pēc šīs informācijas izpaušanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Iesniegtā informācija un piezīmes attiecīgā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā.

      Galīgie pasākumi

               (172)

               No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Regulu (EK) Nr. 457/2011 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes melamīna importam.

               (173)

                  CCPIT dokumentos, ko tā iesniedza pēc uzklausīšanas, apgalvo, ka antidempinga pasākumu termiņa pagarināšana to pašreizējā formā būtu nelikumīga, jo sākotnējā izmeklēšanā divi Ķīnas ražotāji eksportētāji neizturēja atsevišķa režīma (“AR”) pārbaudi, kura pēc PTO apelācijas institūcijas nolēmuma (32) tiek uzskatīta par nelikumīgu. CCPIT uzskata, ka tādējādi par šiem diviem uzņēmumiem būtu jāaprēķina individuālās antidempinga starpības, kas ietekmētu arī atlikušo valsts mēroga maksājumu.

               (174)

               Termiņbeigu pārskatīšanā antidempinga pasākumu apmēru nevar mainīt. Turklāt konkrētie uzņēmumi procedūrā nesadarbojās un nesniedza datus, kas ļautu aprēķināt to individuālās dempinga starpības. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraida. Tomēr konkrētajiem uzņēmumiem, balstoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu, ir iespējams pieprasīt starpposma pārskatīšanu attiecībā uz to dempinga starpību aprēķiniem.

               (175)

               Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
   1. pants
   1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00.
   2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru ražo tālāk norādītie uzņēmumi, ir šāda.

               Uzņēmums

               Minimālā importa cena
               (EUR/t ražojuma neto svara)

               Maksājums
               (EUR/t ražojuma neto svara)

                  Taric papildu kods

               Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co.

               1 153

               —

               A986

               Holitech Technology Co. Ltd

               1 153

               —

               A987

               Henan Junhua Development Company Ltd

               1 153

               —

               A988

               Visi pārējie uzņēmumi

               —

               415

               A999

         Konkrēti nosauktajiem ražotājiem galīgais antidempinga maksājums, kas piemērojams 1. punktā aprakstītajam ražojumam, ir starpība starp minimālo importa cenu un neto cenu ar piegādi līdz Savienības robežai pirms maksājuma samaksas, ja pēdējā minētā cena ir zemāka nekā minimālā importa cena. Ja neto cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms maksājuma samaksas ir vienāda ar atbilstošo minimālo importa cenu vai pārsniedz to, tad maksājums no šiem konkrēti nosauktajiem ražotājiem netiek iekasēts.
   Šajā punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto minimālo importa cenu piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu komercrēķinu, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.
   3.   Konkrēti nosauktajiem ražotājiem, ja preces pirms laišanas brīvā apgrozībā ir sabojātas un tāpēc saskaņā ar 131. pantu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (33), muitas vērtības noteikšanai faktiski samaksāto vai maksājamo cenu nosaka proporcionāli, šeit iepriekš noteikto minimālo importa cenu proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcionālai daļai. Tad maksājuma summa ir vienāda ar starpību starp samazināto minimālo importa cenu un samazināto neto cenu ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitošanas.
   Attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem, ja preces pirms laišanas brīvā apgrozībā ir sabojātas un tāpēc saskaņā 131. pantu Īstenošanas Regulā (ES) 2015/2447 muitas vērtības noteikšanai faktiski samaksāto vai maksājamo cenu nosaka proporcionāli, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz šā panta 2. punktu, proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcionālai daļai.
   4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
   2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
      Briselē, 2017. gada 30. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

      (2)  Padomes 2011 gada 10. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 457/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam (OV L 124, 13.5.2011., 2. lpp.).

      (3)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 280, 25.8.2015., 6. lpp.).

      (4)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.). Minētā regula tika atcelta un aizstāta ar pamatregulu.

      (5)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam (OV C 167, 11.5.2016., 7. lpp.).

      (6)  CCPIT tika uzskatīta par ieinteresēto personu pašās pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas procedūrās, kas attiecās uz silīciju (Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1077 (OV L 179, 5.7.2016., 1. lpp.)) un uz augstas stiprības poliestera pavedieniem (Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/325 (OV L 49, 25.2.2017., 6. lpp.)).

      (7)  Vēršoties pie potenciālajiem analogās valsts ražotājiem tika izmantota diskrētās kopijas jeb Bcc funkcija.

      (8)  Šādu metodi akceptējusi Vispārējā tiesa 2011. gada 16. decembra spriedumā lietā T-423/09, Dashiqiao/Padome, ECLI:EU: T:2011:764, 34.–50. punkts.

      (9)
   Avots: dati, ko dalībvalstis paziņojušas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”).

      (10)
   Datu avots: Chemical Economic Handbook Report – termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikums. 2013. gads ir pēdējais gads, uz kuru attiecas ziņojums faktisko datu ziņā.

      (11)
   Avots: Ķīnas eksporta datubāze.

      (12)  Pagaidu pasākumi ir spēkā no 2015. gada jūnija (antidempinga pasākumi) un no 2015. gada augusta (kompensācijas pasākumi), un abu veidu pasākumi no 2015. gada 28. decembra apstiprināti par galīgajiem pasākumiem.

      (13)  Attiecīgi 38 % un 363 %.

      (14)  Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV, Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA, BASF SE un S.C. Azomures S.A.

      (15)  Norādīti 4. apsvērumā.

      (16)  Aprakstīta 14. apsvērumā.

      (17)  Eurostat norāda: “Aktivitātes samazināšanās ES-28 būvniecības nozarē bija ilgāka nekā rūpniecībā. Kaut arī bija neregulāri īslaicīgi izaugsmes periodi, ražošanas indekss būvniecības nozarei no maksimuma 2008. gada februārī nokritās līdz minimumam 2013. gada martā, izaugsmes pasliktināšanās ilga pavisam piecus gadus un vienu mēnesi, un izlaide būvniecības nozarē bija kļuvusi par 26,1 % zemāka nekā iepriekš. Nākamajos 13 mēnešos būvniecības izlaide palielinājās par pavisam 7,6 %, un no šā laikposma, t. i., no 2014. gada aprīļa, līdz pēdējam laikposmam, par kuru pieejami dati, t. i., līdz 2016. gada aprīlim, izlaide saglabājās samērā stabila.”http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=industry_and_construction_statistics_-_short-term_indicators&oldid_325746, skatīts 23.3.2017.

      (18)  Sākotnējās izmeklēšanas laikā importa apjoms no ĶTR bija vidēji 30 000 tonnu gadā, izņemot IP (2009), kad jau iezīmējās ekonomikas krīzes sekas.

      (19)  Eurostat.

      (20)  14. panta 6. punkta datubāze.

      (21)  Šī kategorija lielākoties ietver tā sauktās “citas valstis”, šo apzīmējumu attiecina uz “valstīm un teritorijām, kas tirdzniecībā ar trešām valstīm nav precizētās komerciālu vai militāru iemeslu dēļ”. Tā ietver arī vairākas trešās valstis, no kurām importētie daudzumi ir mazi, kā Malaiziju, Indonēziju, Taizemi, Meksiku, Turciju u. c.

      (22)  Izņemot 2012. gadu, kad Savienības ražošanas nozares cenas arī bija zemākas, sk. 109. apsvērumu.

      (23)  Avots: Chemical Economics Handbook – Melamine by IHS Chemical (pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikums).

      (24)

      HIS Chemical: Chemical Economics Handbook melamine, pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikums.

      (25)  Ķīnas eksporta datu bāzē ir dati par cenām FOB līmenī – lai aplēstu cenu Savienībā pēc izkraušanas, tās koriģētas uz augšu, ņemot vērā vidējās transportēšanas izmaksas uz Savienību, kā arī pēcimportēšanas izmaksas.

      (26)  IHS Chemicals: Chemical Economics Handbook, Melamine liecina, ka pieprasījums Turcijā kopš 2010. gada pastāvīgi palielinājies un tiek lēsts, ka 2018. gadā tas būs 56 000 tonnu. Pārskatīšanas pieprasījuma 9. pielikumā teikts: “Melamīna patēriņš Turcijā atbilst 80 % no melamīna patēriņa Tuvajos Austrumos.”

      (27)  Aplēstā cena Savienībā pēc izkraušanas – 923 EUR/t, iegūta no FOB cenas 810 EUR/t Ķīnā.

      (28)  Aplēstie 30 000 tonnu, kas atbilst Savienības pārdošanas apjoma sarukumam par 11 % un ražošanas apjoma kritumam par 8 % salīdzinājumā ar PIP skaitliskajiem rādītājiem, ir diezgan mērens rādītājs, ņemot vērā aplēsto neizmantotās jaudas apjomu (vismaz 500 000 tonnu) un apjomus, kas atbrīvoti no ASV tirgus (12 000 tonnu). Sākotnējā izmeklēšanā ĶTR importēja Savienībā vidēji 30 000 tonnu gadā.

      (29)  Sākotnējās izmeklēšanas periodā ĶTR importēja Savienībā 17 434 tonnas melamīna (tikai par 9 500 tonnām vairāk nekā šajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā) par vidējo cenu 896 EUR/t, rezultātā tajā laikā Savienības ražošanas nozarei izraisot – 18 % peļņas normu.

      (30)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ precīzu skaitli izpaust nevar.

      (31)  National Agency for Enterprise and Construction, “Economic Assessment of the Community interest in EU Anti-dumping Cases”, August 2005, pieejams https://www.copenhageneconomics.com/dyn/resources/Publication/publicationPDF/3/133/0/Copenhagen_Economics_-_Economic_Assessment_of_the_Community_Interest.pdf.

      (32)  WT/DS397/AB/RW, Report of the Appellate Body from 18 January 2016, European Communities – Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China – Recourse to article 21.5 of the DSU by China.

      (33)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

      PIELIKUMS
      Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā.

                  1.

                  Komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

                  2.

                  Šāds paziņojums:
                  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais melamīns (apjoms), uz kuru attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (TARIC papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.
                  Datums un paraksts”.